375 
VII. Lethea. 
Sedan Bronn, i Index palseontologicus , hade verk- 
ställt uppräknandet af alla dittilis kända, utdöda arter Statistik, 
af djur och växter, uppgjorde han uti samma arbete, 
en uppsummering af det som är bekant af Faunan och 
Floran inom hvarje olika geologisk period, med en kort 
framställning af de allmänna resultater som han ansett 
följa af vår nuvarande kännedom. Denna afhandling är, 
under namn af ”P a 1 ae o n t o 1 o g i s k Statistik, och be- 
tydligt omarbetad, införd i Leonh. & Bronns N. Jahrb. 
1849, 123 samt derifrån i Geol. Quat. Journ. 1849, 
Notices p. 40. Han antager 5 geologiska hufvudperio- 
der, före den nuvarande, från hvilka organiska alster 
äro bekanta, och dessa indelas i 24 underordnade ”For- 
mationer.” Dessa äro sålunda fördelade: 
I Kolperioden [eller den s. k. Palaeozoiska] innefattar de 7 
äldsta petrifikatförande formationerna: a (den undre Silu- 
riskaj — g (Zechstein, som ti 1 1 hörer den s. k. Permiska 
formationen). 
II Trias, med 4 afdelningar: h (St. Cassian) — 1 (Keuper); 
III Oolithperioden , äfven med 4: m (Lias) — p (vVeald); 
IV Kritperioden , med 3: q (Neocomien) — s (egl. krita); 
V Tertiär per. med 6: s (Nummulit) — x (diluvial). 
Den nuvarande bildningsperioden utgör den 6:te 
hufvudperioden och den 25:te formationen. — Uti em 
tabell upptages antalet af kända arter i hvarje forma- 
tion af hvarje hufvudordning bland växter och djur. Hela 
antalet af då kända, utdöda arter utgjorde 708 Dägg- 
djur, 148 Foglar, 384 Reptilier, 1461 Fiskar; 2885 
Articulerade djur (hvaraf 1551 insekter och 894 cru- 
staceer); 13,885 Mollusker!; 4895 Zoophyter; 2055 
