393 
Fossila Däggdjur. 
lan denna och den nuvarande, historiska, eller Menni- 
skoperioden. Men flera olika meningar hafva blifvit 
framställde öfver orsaken till denna köld. Agassizs 
glacier-theori är allmänt bekant, men sysselsätter sig 
mindre med orsakerna än med verkningarna af kölden. 
R uppkll trodde den endast kunna förklaras genom en 
stor meteor. Sednare har Vortisch, i Meklenb. Ar- 
chiv 1849, 180, trott den böra förklaras genom en 
stor, obekant himmelskropp [komet,?], som passerat tätt 
förbi jorden och beröfvat den en stor del af sin at- 
mospher, hvarigenom nödvändigt köld skulle uppkomma , 
genom vattnets hastiga afdunstning'. Emellertid torde 
det möjligtvis till slut visa sig, att hvarken himmels- 
kroppar eller en mellantid af stark köld behöfvas, för 
att förklara de gamla djurens bibehållande uti is. — - 
Något mera härom anföres längre fram , vid art. Belluae 
(Elephas). 
Nilsson söker visa, att lemningarne af ännu lef- Fossil» 
vande djurarter, med undantag af Menniskan, äro större st ori n e k. 
i den mån de finnas uti äldre jordlager, och att, med 
iakttagande häraf, en betydlig reduction af s. k. arter 
bör komma att ske. Se Yet. Ac. Öfv. 1847, 273. 
Uppkomsten af bensamlingarne i de s. k. bcn~Om Ben- 
grottorne förklaras af Le Vaillant helt enkelt genom grottor ' 
djurs nedfallande uti dem, under flera århundraden, 
genom Öppningar, som till och med kunna vara dolda 
eller öfverväxta af en tunn vegetation. Sjelfva grottan 
kan vara bildad lång tid förut, t. ex. genom vatten, 
i krit- eller tertiärbildningar. Han har i Spanien sett 
ett exempel på en i sednare tider bildad bensamling 
af nedfallne getter, får, räfvar, harar m. m. , och kän- 
ner ett annat ställe i samma land, der djur ofta ned- 
falla i jorden och som således m v eket fruktas. Fror. 
N. Not. 674 (ur Ausland). 
En annan omständighet, som ej är ulan värde 
för rätta begreppet om benhålorna, anföres i Fror. Not. 
