Fossila Duggdjur. 395 
therier och närslägtade djur; samt Hvalar (Balae- 
nodon n. g.). 
3:o De följande tertiärlagren äro väl sinsemellan olika 
till arterna, men tyckas dock visa samma allmänna 
karakter. I Miocenen uppträda: Ursus, Meies, Fe- 
lis, Sus och Cervus. I Pliocenen tillkomma: Ma- 
st odon, Elephas, Rhinoceros, Equus (propr. 
och asinus), Ros; Ga nis, Hy 83 na och flera Gli res; 
samt Machairodus (se längre fram, bland Ferae). 
4:o Alluvium innehåller blott ännu lefvande arter, af 
hvilka dock flera upphört att iefva i fritt tillstånd i 
Britannien, t. ex. Cervus och bada arterne af Equus. 
Wood, om fossila Ma mm. ur ett söttvattenslager 
af gammal tertiärbildning vid Hordwell i Hampshire; 
Ann. Nat. Hist. XIV (1844), 350 ; — Institut 1845, 
39. Microchaerus n. g. nära Hyracotherium , storlek 
af Erinaceus; Spalacodon n. g. insectiv. ; Phoca, Pa- 
laeotherium, Aliigator (upptagna af Owen). 
Om ett stort antal fossila ben (af Ursus, Hy se na, 
Hippopotamus, Rhinoceros, Cervus elaphus), funne i 
en bergsklyfta (”och ej i en håla”) nära Bristol, se 
Institut 1843, 76. 
Morris beskrifver ett lager med Mammaliiben vid 
Brentford (England) i Geol. Quat. Journ. 1850, 201. 
Det är tydligen ett af de nyaste tertiära lagren, ome- 
delbart på ett stratum af London Clay. Det inne- 
håller ben af Elefant, Rhinoceros, Hippopotamus, Bos 
bison och longifrons , Cervus elaphus och tarandus, 
Felis spelsea (en humerus); mest hela, ej slitna eller 
brutna. Mest interessant är fyndet af den stora Tiger- 
el ler Lejon-arten, som annars blott varit funnen i ben- 
grottor, och äfven der sällsynt. 
Glennow, om fossila ben af div. sp. Cervus vid 
Lough Gur vid Limerick i Irland; Fror. Not. 1847; 
II, 146. 
