7 
I. Aecidierna spridda eller gruppvisa. Hyllena kägel- 
formjga, cylindriska eller säcklika, ofta n. sammantryckta, 
slutligen upptill oregelbundet sönderbristande, pä barren 
2 — 2,5 mm. liöga. pä grenarne och stammarne ända tili 3 
mm. höga och 6 mm. breda, hvita, blekröda eller gulhvita. 
Sporeraa runda, äggrunda eller aflänga, mereadels polygo- 
nala, 17 — 28 nimm, i diam., ända tili 40 nimm, länga. 
II. Sporlagreu smä, vanl. oregelbundna, spridda och 
betäckande heia bladytau, ofta äfven bildande oregelbundua 
eller riugformiga grupper, orangegula. Sporeraa vanl. n. 
polygonala, värtfulla, 20 — 40 mmm. läaga, 14 — 26 nimm, 
tjocka. 
EU. Sporlagreu som hos uredoform. Sporeraa cylin- 
driska eller cylindriskt klubbformiga, mereadels encelliga, 
17 — 35 mmm. tjocka. 
I pä Pinus sylvestris, h. o. d. öfver heia landet. 
6—8; pä P. strobus, m. r. (Karis, Helsingfors). 
II o. III pä Seaecio vulgaris och S. silvaticus t. a. i 
Söclra Finl. 
Spermogonier förefinnas mellan aecidierna säsom runda, föga 
upphöjda, n. glatta, mörka, 3 — 7 mm. breda fläckar. Af I skiljer 
man emellan tvänne former: corticola, vegeterande i bark-, hast- och 
vedväfnader, och acicola ( = Peridermium oblongisporium Fuck.), ve- 
geterande i barrens parenchym, — „Myceliet af formen corticola ut- 
öfvar pä näringsplantans trefnad och tillväxt en bögst skadlig in- 
verkan. Äldre än 25 — 30-äriga stamdelar angripas icke, men dä 
likväl 100-äriga tallar eller ännu äldre visa sig angripna af denna 
svamp, sä är sjukdomen förlagd i grenarna eller i den öfre stam- 
delen, der barken ännu icke är sä härdt förtorkad. Frän denna 
svamp härröra de sjukdomar, som man kallat tallkräfta eller kädtopp 
(Kienzopf) och ligger myccliets skadliga inverkan deri, att det under 
sin utveckling i stamdelen förstör kambiallagret. I yngre stammar 
eller i grenar utvecklar sig myceliet snart omkring heia omkretsen j 
