Farn. I. Uredineae Tul. — Rostsvampar. 
Myceliet endofytiskt, lefvande parasitiskt i alla delar 
af de fanerogama växterna och ormbunkarna. Sporerna upp- 
komna genom afsnörning, förenade tili olikformade lager. 
Pleomorfism allmän. 
Uredineerna eller Rostsvamparne undergä Lögst märk- 
värdiga förvandliugar, livilka stundom äro förbundua med 
en sä kallad heteröci, d. v. s. att den ena utvecklingsgraden 
genoragäs pä en. den andra pä en annan växt. En sädan 
lieteröcisk rostart är t. ex. den vanliga Rosten ( Puccinia 
graminis Pees.) Den genomgär sin första utveckling pä bladen 
af Berberisbusken, mellan hvilkas parenchymceller den utbre- 
der sitt mycelium. Pä detta mycelium uppträda tvänne slags 
fortplantningsorganer. nemligen sperniogonier af den vanliga 
formen, utnijunande genom öfverhuden, i livilka spermatier 
utvecklas, och ett slags sporfrukter, sä kallade aecidier, 
emedan detta utvecklingsstadium fordom varit beskrifvet som 
en sjelfständig svamp linder slägtnamnet Aecidimn. Dessa 
frukter uttränga genom öfverhuden och hafva form af en 
öppen skäl, i hvars botten ett fruktlager (hymenium) ut- 
breder sig. Hyferna i detta fruktlager, livilka hafva de 
fria ändarne rigtade utät, bilda genom en alltjemt fortgäende 
afsnörning nya sporer. När dessa sporer falla pä ett gräs- 
blad. framalstra de ett mycelium, hvars hyfer tränga genom 
