38 
geschiebe der förefunnits. Mesta likhet raed detta geschiebe 
bade kalken i Ivalkinmaa, äfvenledes en länk af öfvergängs- 
bildningen, som vexlar med lerskiffer och af genombrytande 
gröusten förändras, om ej tili spathig, dock tili körnig kalk, 
ofta hällande svafvelkis. Särdeles uppmärksambet mäste 
derföre egnas kalkberget vid Ivalkinmaa, det derifrän kom- 
mande Kaakkamojoki (Kakumaa?) vattendrag ocli dess sido- 
bäck“. 
„Arbetena börjades vid Wiherilä ocb pä Wallito holme; 
begge dessa Ställen ligga nedanför grönstensgenomgängar 
och äro bildade utaf upplandningar af Kemi elf. Vid hvar- 
dera jordrymningarne kom man, efter afsänkning af ett sand- 
lager med afrundad sten ocb lera, tili en svartgrä qvarts- 
sand, mäbända gammal bafsbotten, deri jag, pä Wallito hol- 
me, lät arbeta tills inträngande vatten ocb de instörtande 
väggarne gjorde arbetet svärt och farligt; scbaktet var un- 
gefär fern arschin djupt. Vid vaskningen af de särskilta 
lagren äterstod pä vaskhärden, i temmelig ymnighet, en svart 
jernsand, sä kallad slig, en ständig följeslagare af guldet i 
Sibirien, men guld förefanns icke. Ett tredje schakt ned- 
drefs liögre upp vid Kemi elf, vid Akantus-bäcks utfall i 
densamma; sänkningen skedde genom dylika lager, likasom 
vid tvänne Akantus-bäck uppföre verkställde gräfningar. Pä 
bögra stranden af Kemi elf lät jag ännu företaga tvänne 
gräfningar, en nedanför kyrkoherde-bostället, pa en gam- 
mal flodbotten, den andra ofvanför samma lägenbet, invid 
en liten bäck. Vid alla dessa ätta skärpningar förekommo 
jordlager af alldeles likartad beskatfenhet; alla lemnade lika 
resultat, rikligt slig, men intet guld“. 
„Frän Kemi begäfvo vi oss tili Ivaakkamo (Kakumaa?) 
vid Nerva; vid detta vattendrag och vid den sidobäck, som 
frän Kalkinmaa-trakten utfaller i detsamma, anställdes gräf- 
