40 
„De sista försöken anställdes frän Lambila gästgifvare- 
gärd T der skiffer med kalk genombrytes af grönsten, elfven 
uppföre tili Narkauskoski ; gräfningar anställdes vid mynnin- 
garne af alla bäckar, hvilka Samtliga leda sitt Ursprung frän 
den kärraktiga nejd, som omgifver Pisavuori bergskedja. 
Pisavuori berg bestär af skiffrig qvartsfels och förändrad 
grävacka-sandsten ; men mindre utspräng utgöras af hvit, 
körnig kalksten, sädan den är vid Kalkinmaa. Pä tolf stal- 
len anställdes gräfningar, af hvilka de längs floden uppföre 
icke ens gäfvo slig. Högre än tili gränsen af Rovaniemi 
socken fortsattes arbeten icke, sävida vi allaredan kominit 
tili qvartsens region, hvars fortsättning utgöres af granit, 
som, efter all den erfarenhet man eger, icke häller gulcL 
Ofvanför granitbergen skall äter skiffer förekomma“. 
„De mest gynsamma utsigter oaktadt har alltsä nägot 
guldförande sandlager icke kunnat päträöas. Hvad är orsa- 
ken härtill? Möjligt är att bergen i de trakter vi genom- 
sökt, likheten i sammansättning med Sibiriens oaktadt, icke 
innehälla guld, pä sätt äfven der inträffar, men mähända 
är gründen heit anuan. Sä stör likheten än är emellan 
ifrägavarande bägge länder i geognostiskt afseende, sä stör 
är olikheten i höjdförhällaudena. I Sibirien en bestämd 
bergsbildning, om ock ej alltid af betydlig höjd; de guldfö- 
rande bäckarne uppqvälla frän berget och löpa med den 
hastighet, som är bergfloder egen, genom föga breda klipp- 
dalar, pä en i förhällande härtill smal, men kärraktig hotten. 
I dylika dalar hafva lagren af guldsand bildat sig och en- 
dast i de rikaste delarne af Ost-Sibirien öfverstiger deras 
utsträckning i bredd femtio famnar pä hvardera sidan om 
vattudraget : i de flesta fall är dalbotten icke bet.ydligt bre- 
dare. Den ädla metallen, som vid det guldförande bergets 
förvittring blifvit fri, befordras nu, frän alla sidor, af de 
