48 
sta q van tum grofkornigare guld, som blifvit funnet i Kuusamo 
socken, men ändä var halten för ringa, sä mycket mer som 
guldet tycktes vara aflagradt säsom ett näste“. 
Efter det Holmberg i sin berättelse, pä sätt i sam- 
mandiag blifvit anfördt, redogjort för arbetet under somma- 
ren, tillägger bau följande icke ovigtiga anmärkning: „Var 
ändamälet med guldexpeditionen en sädan, att nu redan 
diaga en praktisk fördel af guldsanden, sä svara resultaterne 
ingalunda emot förhoppningarne; men äsyftade den blott en 
upptäckt af guldsandslager uti värt land, sä besvarar den un- 
deisökta terrainen i Kuusamo socken tillfyllest den uppgifna 
fiägan, och dessa resultater kunna anses gynnande och nog 
gifva anledning tili framtida undersökningar och förfaoppnin- 
gai. Men Kuusamo socken förtjenar ej vidare änmöjligtvis 
en flygtig granskning af Kitkajärvi insjös enskilta vattendrag. 
Denna socken bör blott betraktas som det första upphof tili 
letningar efter guldförande sandlager, emedan det är 1837 
vid Kemi elf lunna guldhaltiga Geschiebe icke kan sättas i 
nagon kombination med dessa. Enligt den hittils inhemtade 
erfarenheten, att guldsand blott förekommer österom landt- 
ryggen, förtjenar väl största delen af den landsträcka, som 
ligger norr- och söderom Kuusamo och som i sitt geologiska 
skaplynne vore analog med denna, en undersökning. Men 
denna sträcka künde lätt fä en betydligt större utvidgning, 
i fall den uppställda hypothesen kullkastades af utvaskade 
guldkorn uti nägon vesterut belägen socken“. 
E 11 svag hälsa, ytterligare försämrad under bäde vi- 
stelsen i Sibirien och guldletningarne inom Finland, hindrade 
konduktören Holmberg att vidare öfvertaga ledningen af 
guldletningar inom landet, äfven om det varit med säkerhet 
kändt, att dessa komme att fullföljas och ledningen af de- 
samma honorn erbjudits, hvilket sednare ock lär liafva varit 
