54 
Häraf synes, att om man antager clet de med bergs- 
statens anslagsmedel bestridda utgifter skulle hafvauppgätt 
tili ungefär 970 rubel 22V 2 kopek, hvarom säker sifterutred- 
ning dock ej kunnat af mig förskaffas, skulle heia kostnaden 
för guldletningarne i norra Finland frän är 1837 tili och 
med är 1850 utgöra omkring fjortontusen rubel silfver — 
ett belopp, hvilket ingalunda torde befinnas särdeles stört 
för ett sä mänga är bedrifvet arbete, om man ej ensidigt 
fasthäller dervid, att enär arbetsvärda guldsandsaflagringar 
med sagde summa icke blifvit upptäckta, heia företaget ocksä 
bör betraktas säsom förfeladt: öfverväges saken mera för- 
domsfritt, sä bör ej förgätas att, utom det att undersöknin- 
garne blefvo sä att säga i hälften afbrutna, oräktieliga let- 
ningsföretag i alla tider i jemväl andra landet- misslyckats 
och skall sädant sannolikt i framtiden icke heller kunna und- 
vikas. Det mä kännas nedsläende, att utgängen af företa- 
get utfallit ogynsam och att medel, utan att ändamälet vun- 
nits, blifvit uppoffrade; men de vigtiga upplysningar om dessa 
trakters geognostiska förhällanden, som under det verkställda 
guldletningsarbetet erhällits, mäste otvifvelaktigt anses upp- 
väga de gjorda penningeuppoffringarna, om dessa äfven 
skulle uppgä tili det ungefärliga värdet af ett par lispund 
vaskguld*). Det mäste nemligen alltid erkännas säsom en 
stör vinst, att en ansenlig landsträcka af vär nord, om hvars 
rikedom pä ädla metaller ryktet redan i äldre tid haft ätskil- 
ligt att förmäla, blifvit närmare undersökt och beskrifven**), 
hvarigenom. den icke värdelösa upplysning öfver sagde för- 
*) Värdet af ett skälpund vaskguld torde kunna beräknas tili 
ungefär 340 rubel silfver. 
**) Af Holmberg i ofvancit: „Hydrographische und Orographisch- 
geognostische Beobachtungen “• 
