96 
tili —3,2, — 1,7 ocli — 2,o (c den 11 September tili — 3,e). 
Dä temperaturfallet är som starkast, kan temperaturen 
sälunda pä nägra minuter falla mera, än senare pä nat- 
ten under timmar. 
Om icke migot särskildt förhällande skulle liärn- 
mande ingripa, skulle afkylningen icke sä tvärt och nästan 
füllst än dig t afstanna, utan, om ock med smäningom afta- 
gande liastighet, fortskrida natten igenom. I lüften skulle 
afkylningen sträcka sig tili allt liögre lager. Temperatur- 
fallet kimde pä detta satt fortgä mycket längt, ifall ej vat- 
tengasen i lüften genom den begynnande daggbüdningen upp- 
trädde kräftigt hämmande häremot. 
Dä lüften afkyles, kan den icke mera innehälla sä 
mycket vatten i gasform som vid en liögre temperatur; af- 
kyles lüften under den temperaturgrad, der den är mät- 
tad (daggpunkten), kondenserar sig ängan tili flytande 
vatten i fint fördeladt tillständ i form af dimma, töcken el- 
ler moln. 
Pä detta satt fürklaras daggbildningen af Wells pä 
grund af utsträlningen frän marken. Dä genom denna ut- 
sti’älning graset och det närmaste luftlagret afkylts under 
daggpunkten, begynner vattengasen kondenseras och afsät- 
ter sig pä gräset som dagg, ungefär säsom imma afsätter 
sig pä ett kallare föremäl, som införes i ett varmare rum, 
der lüften icke är alltför torr. 
Vid denna kondensering eller öfvergäng frän gas tili 
flytande form frigöres synnerligt mycket värme, lika mycket 
som ätgär för att bringa vattnet i gasform; vid 0° och 10° 
temperatur (d. v. s. dä kondenseringen försiggär vid 0° el- 
ler 10°) 607 och 600 gänger (enligt Regnault) sä mycket, 
som för att höja temperaturen hos den bildade vattenmassan 
frän ,0° tili 1°. Om t. ex. daggpunkten faller pä 5°, hvar- 
