105 
väderleken dylik. vintlen var ständig! pä söder. Den 27 
Juli. 26 Aug. ocli 10 Sept. (da just de större temperaturfal- 
leu inträffade) bade det likväl dagarne förut och under de 
begge sistnämnde ännu pä f. m. varit NV vind med torr och 
kall väderlek. Den 24 och 26 Juli var det äfven pä qväl- 
len ganska kallt; da det den 24 nägot lnguade pä aftonen, ut- 
stäldes termoraetrarna, men blästen fortfor med varierande 
styrka heia mitten. Dä vid ett lugnare skof temperaturen 
vid B { fallit tili +0.°3, tormärktes knappast ännu nägon 
dagg. Om det lugnat, bade temperaturen antagligen gätt 
mycket lägt; likasä efter den 26 Juli, dä likväl blästen fort- 
for utan att aftaga natten igenom. Den 25 Aug. var det 
äfven mycket kallt; emedan dock vinden fortfor ännu kl. 1, 
gjordes inga observationer. Kort före soluppgängen lugnade 
det emellertid och skall enligt folkets pä stället utsago va- 
rit utomordentligt kallt. Detta var den starkaste frosten pä 
heia sommaren och enda gangen som den under Juli och 
Augusti, ätminstone veterligen, gjorde nägon skada, likasä 
enda gängen under samma tid, som det lugnade omedelbart 
efter NV vind. Heit visst sjönk temperaturen denna mor- 
gon lägre än vid nägot af de ofvananförda försöken. 
Hvad terrängfürhällandena beträtfar, sä torde markeus 
beskalfenhet vid faltet kling B vara mycket egnad, om jag 
sä fär säga. för ett stärkt temperaturfall, isynuerhet under 
torra somrar som den är 1880. Det korta täta gräset vid 
de pä kartan markerade punkterna fürsvärar värmelednin- 
gen frän marken, pä samma gäng det kräftigt utsträlar 
värme, medan ljuugen deremellan äter hindrar det närmast 
marken varande luftlagret att rinna ned pä gungüyn, hvil- 
ket eljest varit tänkbart. 
Ett hämmande inflytande pä temperaturfallet utöfva 
mähända deremot det lilla träsket och den icke alltför af- 
s 
