107 
Yi anöiärka här med samnia, att träsket ej liellei kun- 
nat vara hufvudorsaken tili den temperaturhöjning, som le- 
lativt faltet vid B observerats vid marken pa gungflyn. 
Dess iuflytande genom den bildade vattengasen och äter- 
strälningen af det Mn vattenytan utsträlande värmet kan 
uti ingen händelse vara närmelsevis sä stört, att differensen 
mellan denna verkan vid B och pä gungflyn künde förklara 
den uppkomna temperaturdifferensen. Hvad ater beträffar 
att den vid marken afkylda lüften skulle flyta tili träsket, 
hvilket redan af den täta, träsket omgifvande och uppfyl- 
lande vassen torde förhindras, sä borde detta icke verkaen 
förhöjning af temperaturen endast och allenast vid marken, 
säsom dock fallet var; vid D pä äkertäppan, derifrän den 
afkylda lüften nedrinner, är differensen mellan D x och A 
knappast mindre än mellan jB, och B 2 . Detta ringare tem- 
peraturfall vid marken pä gungflyn förklaras deremot väl 
af och bör, säsom ofvan är gjordt, tili största delen till- 
skrifvas markens fuktighet. 
Hvad traktens i allmänhet frostömhet beträffar, sä 
skadar frosten blott sällan och ställvis ; ären 1867 och 1868 
visste man icke af nägon nöd. Till de stallen, der frosten 
först skadar, hör dock fältet kring B. Om likväl Lojo sjö 
och det lilla träsket äfven här utöfva nägotlhämmande in- 
flytande pä det observerade temperaturfallet, sä kan väl 
pä verkligt frostömma Ställen, dä nägon natt alla betingel- 
ser för en sträng frost sammanträffa, temperaturen pä en- 
staka punkter falla afgjordt lägre än vid anförda torsök. 
Nägot alltfür direkt intresse har det icke att veta, huru 
lägt detta fall nägon gang pä nägon punkt künde gä. Pä 
ett frodigt sädesfält sjunker temperaturen icke sä lägt som 
pä en öppen gräsplan. Den vid axen eller växtens öfre de- 
ar afkylda lüften fördelas liksom i en skog pä heia rum- 
