Untier senare är ha i flere Europeiska länder vidtom- 
fattande undersökningar blifvit företagna i syfte att utreda 
livilket inflytande konsumtioneil af spritdrycker haft pä be- 
folkningens fysiska, materiela och sedliga tillstand, äfven- 
som i livad man särskilda oftare aterkommande töreteelser 
af individuel art i värt sociala lif statt i samband med en 
mer eller mindre utbredd dryckenskapslast. Det torde 
emellertid knappast behöfva erinras att det statistiska ma- 
terial, som legat tili grund för dessa undersökningar, icke 
kunnat direkt belysa sjelfva frägans kärna, utan endast en 
mängd förhällanden, hvilka, säsom orsaker tili eller kända 
fbljder af dryckenskapen, ansetts utgöra gradmätare pä denna. 
Huru stör dryckenskapens utbredning i verkligheten är, der- 
om synes af lätt förklarliga skäl exakta uppgifter knappast 
nägonsin kunna erhällas. Fragor. sädana som huruvida en 
person förtär spritdrycker, om hau gör det med mätta, eller 
om han är begifven pä dryckenskap o. s. v., beröra redan 
det enskilda lifvets fridlysta omräde och skola derföre san- 
nolikt, ifall de frän officielt hall framställdes, af de flesta 
afböjas säsom obehöriga. Härtill kommer ännu att sjeltva 
svaren, äfven om de künde erhällas, blefve nog sväfvande 
och osäkra, emedan dryckenskapslasten säsom begrepp är 
mycket obestämd och det derföre i talrika fall mäste bero 
af det subjektiva godtycket om personer skola räknas tili 
drinkare eller tili mättliga förtärare af spritdrycker. 
