126 
Till hvilken gracl en sä godt som ohejdad bränvinsflod 
kan öfversvämma ett land, yisar oss särskildt Danmarks 
exempel. I detta land, hvars invänartal är nägot mindre 
än Finlands, funnos är 1S80 i verksamhet 219 bränvins- 
brännerier, hvüka tillverkade 42,140,129 Potter, raotsvarande 
15,549,707 kannor, medan i Finland samma är endast fun- 
nos 56 brännerier med en sammanlagd tülverkning af 
2,394,937 kannor och är 1883 70 brännerier med 4,220,226 
kannors tillverkuing. Antalet lokaler, i hvilka bränvin för- 
säldes eller utskänktes, steg i det förra landet samma är 
tili 10,105, eller 4976 försäljuingsställen ntan rätt tili ut- 
skänkning, 771 försäljuingsställen med rätt tili utskänkning 
samt 4358 värdslius, konditorier och krogar. Man räknade 
sälunda i medeltal i Danmark 1 bränviusförsäljningslokal pä 
hvarje 200-tal invänare och 1 ntskänkningslokal pä 383 in- 
vänare. I Köpenhamn var förhällandet ännu värre. Pä 
hvarje 90-tal invänare kommer der ett bränvinsförsäljnings- 
eller utskänkningsställe och pä hvarje 174-tal invanare ett 
„Bevsertningssted“ , d. v. s. värdslius eller krog. Närings- 
afgiften frän samtliga bränvinsförsäljnings- och utskänknings- 
ställen steg förenämnda är för Köpenhamn tili 128,870 kio- 
nor och för heia Danmark tili 591,690 kronor. Storleken 
af den skatt, utskänkningsställena i sin tur taga af allmän- 
heten. kan väl med ledning af dessa siffror icke beräknas, 
men dock ungefärligen anas. 
I Kyssland, der konsumtionen af spritdrycker dock icke 
uppnär samma liöga belopp, som i Danmark, är krogaines 
antal föga mindre. Är 1882 räknades i Europeiska Byss- 
land och Polen icke mindre än 145,177 krogar, eller 1 krog 
i medeltal pä 500 invänare. Det relativt största antalet sa- 
dana krogar fanns i Polen, der de liöllos af judar. 
Den jemförelsevis förmänliga ställning, som Finland in- 
