145 
nerierna härstädes pä längt när icke hemtade ät landet eil 
sädau Üod af bränvin, soni den livanned landet öfversväm- 
niades bade förut och efterät. L>et är visserligen utom allt 
tvifvel att husbeliofsbränningen i Finland aldrig nppnädde 
den utveckliug soni i Syerige. I de östliga och nordliga 
delarna af värt land synas bönderna vare sig af fattigdom 
pä säd eller okunnighet i tillverkningen alldeles icke eilen 
bögst riuga betjenat sig af sin bränningsrätt. Likväl van 
husbeliofsbränningen. isynnerhet etter 1741 — 1743 anens krig, 
dä den i landet förlagda militären mycket lärer ha bidra- 
git tili bränvinets allmännane bruk. -i Abo. Nylands och 
Wasa län heinmastadd i nästan hvarje gärd. Man anslär 
sannolikt den spanmälsqvantitet, sora dä ärligen brändes i 
Finland, snarare fön lägt än fön hegt, ifall den antages 
tili 100,000 tunuor. I de linska kronobrännerierna synes äten 
tillverkningen med all sannolikhet intet enda är uppgätt ens 
tili hälften af detta belopp. Enligt Kongl. Bränvins Directio- 
nens Huf'vudbok för är 1786 f'unnos i Finland följande krono- 
bräunerier, som afverkade spanmäl tili uedanstäende belopp : 
Tunnor. 
Kappar. 
Kuopio bränneri 
1514 
27 V, 
Helsingfors 
n 
3282 
237i 
Joensuu 
50 
13 
Lovisa 
?? 
1274 
28 2 /a 
Nykarleby 
?? 
1652 
31 
Taijlors (?) 
?? 
896 
1072 
r i 1 ammerfors 
>> 
2054 
9 
Tavastehus 
5? 
791 
26 
Uleäborgs 
2781 
20 
Wasa 
3784 
8 5 /s 
Äbo 
2015 
14 
Summa 11 brännerier 
20,099 
20»/» 
io 
