152 
fortforo dock nägra af gammalt med särskilda undantags- 
förmäner privilegierade större brännerier att vara i verk- 
samliet ända tili 1861 ärs utgäng, da äfven de tillslötos. 
Vid tiden för husbehofsbränniugens afskaffande ä 1868 och 
1864 ärens landtdag var Produktionen följaktligen reduce- 
rad tili ett minimum. Finska statens inkomst af husbehofs- 
bränningsafgiften anslogs dock tili 660,000 mark om äret. 
Det torde säkert vara ett fäfängt försök att med nägon 
grad af visshet beräkna de qvantiteter bränvin, som kon- 
sumerades i Finland under husbehofsbränuingstiden. Sam- 
mansatta Ekonomie- och Bevillningsntskottet vid 1863 — 1S64 
ärs landtdag antog att under nämnda fiel iuemot 20.000 
smä brännerier och uugefär lika mänga lönnkrogar fun- 
nits i landet. Den ärliga tillverkningen uppskattades frän 
7 tili 10 millioner kannor, tili förstnämnda belopp under de 
är tillverkningen var inskränkt tili sex veckor*). I en tid- 
ningsuppsats frän slutet af 1850-talet beräknades den tili 
11 millioner kannor**). Till de belopp, som tillverkades 
inom landet, fär man ännu lägga de ofautliga qvantiteter 
Estländskt bränvin, som olofligen hit infördes. Det uppgafs 
att, inuan bränvins-lagarue förändrades i Östersjöproviuserna 
*) Jemför Januari-Utskottets protokoller 1862 sid. 241 och II. 
K. M:ts propositioner tili 1863 ärs landtdag m. m. sid. 1223. 
**) Litteraturblad för allmän medborgerlig bildning 1859 sid. 
401 följ. Säsom lnisindustri synes bränvinsbränningen aldrig varit 
synnerligen allmän i Finlands östra hälft. Antalet lägenheter, som 
begagnade sig af den medgifna tillverkningsrätten, uppgick öfver heia 
landet (lerföre endast tili mähända en tredje- eller fjerdedel af total- 
summan. I en under medlet af 1850-talet i Senatens Kammarkontor 
uppgjord „kalkyl tili utredande af det belopp, hvartill husbehofsbrän- 
vinsbränningen för jordlägenheter i Finland skulle uppgä, derest brän- 
ningen utöfvades af samtelige lägenhetsinnehafvare“ erhölls en total- 
summa af 36,404,784 kannor. 
