158 
1879 
06,821 
3.3 
1880 
07,858 
3.3 
1881 
73,501 
Q _ 
O#o 
1882 
75,520 
3.« 
Pa hvarje tuseutal invänare räknades i medeltal sist- 
nämnda är följande antal fattigkjon: i Wiborgs läii 19. i 
Nylands län 27, i Wasa län 28, i Tavastehus län 30, i S:t 
Michels län 32, i Abo och Bjürueborgs län 33, i Kuopio 
län 43 och i Uleäborgs län 85. Att dessa proportionstal 
icke stä i nägot förhällande tili dryckenskapens större eller 
mindi'e ntbredning i de skilda länen, beliöfver knappast pä- 
pekas. 
Emellertid är det endast bristen pä mera detal.jerade 
uppgifter, som gör att de anförda siffertalen äro sä litet npp- 
lysande. Funnes utförliga anteckningar öfver de fall, da 
fattighjonens nödställda belägenhet föranledts af deras egen 
eller deras försörjares böjelse för dryckenskap, vore det 
nägorlunda lätt att med eliminerande af inflytelsen utaf 
större allmänua stö ringar i national välstan det beräkna den 
anpart, som missbrnket af spritdrycker ander i öfrigt nor- 
mala förhällanden har i pauperismens tillväxt, samt pä denna 
väg sedan komma tili den uugefärliga fattigskatt, som Fin- 
ska folket tillföljd häraf fär vidkännas. Af de i fattigför- 
sörjningsanstaltema i Danmark ander ärtiondet 1871 1880 
intagne 04,248 persouer hade icke mindre äu 19,333 eller 
mer än 30 procent räkat i denna belägenhet tili följd af 
fyllerilasteu, utöfvad af dem sjelfva eller deras försörjare. 
Med all sannolikhet kan pästäs att medelprocenten i vfirt 
land pä längt när icke blifver sä hög, ehuru den pä en- 
skilda orter uppnär en ännu större siffra. Genom ordförau- 
den i Helsingfors fattigvärd Herr B. Sireris benägua tili- 
