171 
detta förliällande mä en noggrannare, pä kännedom af de 
speciela fallen grundad undersökning utreda. Här kan det 
vara 110 g att päpeka hurusom de nu anförda data atmin- 
stone icke motsätta sig antagandet af att ett samband exi- 
sterar emellau vexlingarna i sjelfmordens antal ocli stegrin- 
gen eller minskningen i bränvinskonsumtionen. Efterföljande 
siffror rörande sjelfmordsfreiivensen i en mängd Europeiska 
stater synas äfvenledes 
ge stöd för 
äsigten att en större 
förbrukning af spirituosa lios ett folk i regeln föder ett 
större antal sj elfmord *). 
Antal sjelfmord pä 
100,000 inv. 
Irland 
1876 — 1879 
1.8 
Finland 
11 11 
3.3 
Ungarn 
„ —1878 
3.6 
Italien 
„ —1879 
4.o 
Nederländerna 
ii ii 
4.8 
Norge 
ii ii 
7.3**) 
England 
ii ii 
7.4 
Belgien 
ii ii 
9.o 
Sverige 
11 V 
9.4 
Österrike 
„ —1878 
14.2 
Frankrike 
ii ii 
16.3 
Tyska riket 
„ —1879 
19.3 
Schweitz 
V 11 
22.3 
Danmark 
11 11 
27.o 
*) Siffrorna äro hemtade ur W. Jochnick’s afhandling om sjelf- 
mordet i andra hättet af Mensklighetens vigtigaste frägor. Stkhrn 188 t- 
**) I Norge stego sjelfmorden i medlet pä 1840 och 1850 talet 
tili 11 pä 100,000 invänare. Den sedermera inträdda minskningen 
anses tili nägon del vara en följd af lagarna mot missbruk af starka 
drycker. 
