172 
Vi se käraf att Danmark, som ibland Europas stater 
intager främsta rammet med liänsyn tili spritförbrukningen, 
ocksä bar i ofvanstäende förteckning det sorgliga försteget 
att utgöra ett hem för de flesta sjelfmord. Genom de polis- 
förhör, som der blifvit anställde, har det utredts att af 1 000 
sjelfmördare ander ären 1871—1875 icke mindre än 362 
voro begifne pä dryckenskap. Hvad Sckweitz beträffar ha 
vi för tillfället inga noggranna uppgifter rörande konsum- 
tionen af spritdrycker derstädes; men kändt är dock att 
denna konsumtion är gauska stör. Eusamt i kantonen Bern 
funnos är 1883 i gang 670 bränvinsdistillerier. Tyska riket, 
der sjelfmords-intensiteten i enskilda landsdelar, t. ex. i ko- 
nungariket Sachsen, är äunu högre än i Danmark, har äf- 
venledes en icke ringa sprit-medelförbrukning per person, 
isynnerhet da i betraktande tages hvilka ofantliga qvanti- 
teter öl samtidigt förtäras af alla samhällsklasser. 
Uppgifterna om sj elfmorden ha redan fort oss öfver 
tili kriminalstatistikens omräde. För ingen är det obekant 
att bränvinet hos oss spelat och allt fortfarande spelar en 
mycket framstäende roll i flere slag af brottmäl, säsom dräp 
i bräd skillnad, oenighet emellan makar o. s. v. Äfven i de 
fall, der de brottsliga handlingarna icke statt ander ett 
direkt inflytande af ruset, utgör likväl mängen gang miss- 
brnket af bränvin fürsta anledningen tili det ekonomiska 
obeständ och den sedliga förslappning, som efterhand brin- 
gat den lastfnlle pä brottets bana. Att med tillhandsva- 
rande fakta nöjaktigt belysa detta förhällande är emellertid, 
ätminstone för närvarande, icke möjligt. Vi nöja oss der- 
före med att här införa nägra uppgifter hemtade ur Pro- 
kuratorns i Kejserliga Senaten underdäniga berättelse 
om civila rättegängsärendeua och brottmälen i landet är 
1880. 
