Om Islands trachytiske Dannelse. 
75 
. 
og efler en usikker Calculeren af deres relative Mængder i 
Bjergarten slutter sig til dennes procentiske Bestanddele. — 
Ere Bjergarterne somoftest tætte, som Tilfældet med de is- 
landske, da ligger vel Mulighcden af Sammensetningens Ega- 
litet gjennem hele Massen ganske nær for Tanken, og de af 
saadanne Analyser vundne Resultater blive saameget mindre 
afviselige; men IIvo vilde for kort Tid siden have analyseret 
til Exempel et Stykke fmkornig Granit eller en Bjergart, 
hvis Dannelsesmaade man har vænnet sig til at betragte kun 
som en raa Sammensvomning af alleslags Dele, en Lerskifer, 
en Sandsten! Og dog viser sig den analytiske Yei her aab- 
net, og der er saaledes Udsigt vunden til nye og afgjorende 
Indlæg i mangt Sporgsmaal, der længe har beskjæftiget Ge- 
! 
ologien. 
En Protest maa her paa Forhaand nedlægges. Det skulde 
synes at være et sikkert Bevis for en Bjergarts engang sted- 
fundne smeltede og saaledes ganske mængede Tilstand, at 
man finder den fra de forskjelligste Lokaliteter af en nogen- 
- 
lunde egal Gjennemsnitssammensætning, hvor Differentserne 
mellem de enkelte Analyser ikke ere storre end de, der 
medfores af de anvendte analytiske Methoders aldrig absolute 
Noiagtighed. Dog er det for sig endnu intet Bevis. Thi 
Ingen vil fra Lerskifers eller Sandstens egale procentiske 
Stofmængder — og vel ikke Alle fra Glimmerskifers — ■ slutte 
til deres Oprindelse gjennem Smeltning. Paa den anden Side 
vil Ingen fra en og samme Lavas, eller fra en og samme 
Augitstens („Augitgestein‘0 Forskjelligheder slutte til dens 
engang ikke smeltede BeskafFenhed, men heller til stedfundne 
Forandringer, og disse kunne oftest virkelig paavises. Der 
bliver her, som ved alle lignende Undersogelser, et Spillerum 
tilovers, som Analytikeren maa fyjde kun med Ærlighed — 
ligesom det er at onske, at de for Analysen bestemte Haand- 
