Om Islands tracliy tiske Dannelser. 
79 
Analyser af kaukasiske vulkanske Bjergarter, stemmede med 
beregnede Sammensætninger, der vare udledede af de island- 
ske; men det basiske Yderled, der — som det synes — ikke 
optræder ublandet i Naturen i Kaukasien, kan ved Beregning 
findes af de der optrædende sure og dem ledsagende blan- 
dede Bjergarter, og Resultatet bliver en Sammensætning ganske 
lig den islandske normalpyroxeniske. Dette af Bunsen paa- 
viste Forhold er i to Henseender interessant. Man kan ikke 
fordre en mere malhematisk Kontrol for Rigtigheden af de 
omtalte Undersogelsers Resultater; og det er vigtigl i to saa 
vidt adskilte Lande at finde, at Ilovedkilderne for de vulkanske 
Masser have været chemisk de samme. 
En lignende overraskende chemisk Ensartethed af de 
vulkanske Bjergarter i de forskjelligste Lande viser sig i 
Palagonittuffenes Sammensætning. Palagoniten — dette vand- 
holdige amorphe Mineral, der danner Forkitningsmiddelet i 
de islandske Tuffe, og som forst erkjendtes som eiendommelig 
Substants af Darwin i Tuffe fra Chatams- og de Capverdiske 
Oer, siden som Mineral af Sartorius v. Waltershausen, der 
benævnte det efter det gamle Palagonia paa Sicilien, endelig 
fundet rent som „Palagonitfels“ paa Island af Bunsen og Wal- 
tershausen — viser sig at være ganske almindelig udbredt i 
de vulkanske Tuffe. Bunsen har paavist dette Bindemiddel 
i Tuffe fra Tydsklands Basaltformationer, fra Auvergne, Enga- 
neerne, fra Ætna, Azorerne, fra de Capverdiske- og Skild- 
padde-Oerne. Ihvorvel her Analysens Methode skulde synes 
at gjore. Resultatet mindre sikkert, end Tilfældet er med de 
omtalte Gjennemsnitsanalyser af hele Bjergarter, da Palagonit- 
bindemiddelet maa udtrækkes af Tuffen ved Digestion med 
Saltsyre, og det er vist, at ogsaa Noget af Bestanddelene i 
de som oftest augitiske Brokker, hvoraf Tuffen er opfyldt, 
extraheres under Digestionen, saa ere ved Forsdg Grænd- 
