86 
Th. Kjerulf 
at lade de store Forholde faa en Stemme, forsigtig skiller 
Hypothese fra Kjendsgjerning i det af Chemikeren Givne. 
Saameget bliver vist, at henstiller jeg indtil videre Granitens 
Oprindelse som et ubesvaret Sporgsmaal, og tænker jeg mig 
Vulkaniteten arbeidende fra sin indre pyroxeniske Hærd ud 
til Dagen igjennem et Dække af Bjergarter, da maa jeg 
tænke mig dette Dække forsmeltet og blandet med de fra 
det Indre kommende Masser. Thi ikke alle Udgydelser op- 
presses som Gangmasser i forud for dem aabnede Spalter, 
men hvor Vulkaniteten udbreder sig over uhyre Strækninger 
som paa Island, der blev alt forhenværende skiktet eller 
uskiktet Materiale i Skorpen forarbeidet ved den atter og 
atter stedfindende Omsmeltning. Hvor Skorpen var Granit, 
der maatte ved Sammensmeltning med de pyroxeniske Masser 
blandede Bjergarter opstaa — og hvis Granit- og Trachyt- 
Substants ere chemisk de samme — da maatte disse blan- 
dede Sammensætninger netop blive saadanne, at de kunne 
beregnes ved m Dele trachytisk -f- n Dele pyroxenisk Masse. 
Her, nærmere Skorpen end man kan tænke sig Hjemmet for 
stedse smeltede Masser, kunde denne Spaltning opstaa mellern 
kiselrigere jern fri og basiske jernrige Silikater, der sees at 
have fundet Sted ved næsten alle Vulkaner, da de fast alle 
have en Trachytkjerne, og ligesom den sidste Rest af om- . 
smeltet Granit for sig være oppresset gjennem selve Roret 
af det vulkanske Gab; thi saaledes sidde Trachytporphyrerne 
enkelte og stokformige overalt igjen, hvor Vulkaniteten har 
havt et Hoved udgangssted. Herpaa henpege de Forholde 
ved Baula, som jeg efter moisommelige og detaillerede 
Undersogelser har sogt at gjengive ganske, sem de ere, 
uden Hensyn til al Theori, og det samme Indtryk giver 
Abichs Beskrivelser af de italienske stokformige Trachyter 
eller v. Buchs af Trachytdomerne i Auvergne — kort det 
