Zoologisk Reise i Lofoten og Vesteraalen. 49 
den nordvestlige mod Rost vendende Kant af Oen, fore sig 
meest til Nytte. Til at gribe Lunden og Alken i dens Huller 
benytter man sig saavel her som paa Rost af smaa kortbe- 
nede Hunde, soin dertil afrcttes. Hver Opsidder har gjerne 
flere saadanne. Æggene udtages med en Træskee bunden 
til Enden af en lang Kjæp. Af de Fugle, som klække paa 
denne Coloni, skulle Krykkerne udgjore en betydelig Deel. 
Ligesaa skal Lomvien (Uria troile) her være talrigere end 
paa de ovrige Fuglebjerge. Rost- Colonien findes ikke paa 
selve denne 6, der overalt er flad, men paa nogle i omtrent 
en halv Miils Afstand derfra liggende steile klokkeformige 
umiddelbart af selve Havet opragende Toppe, de saakaldte 
Roststave. Her findes alle de samme Fugle som paa Væroen. 
Den storste Coloni næst Væroens er den Gaardene Nyke og 
Nykevaag i Malnæs Sogn paa Langoens Vestkyst tilhorende. 
Ved denne har jeg selv været engang den 2den Mai , da 
samtlige Fugle allerede havde indfundet sig, en anden Gang 
8de Juni, i Begyndelsen af Æglægningen. Jeg seer mig saa- 
ledes istand til over denne at levere en udforligere Beskri- 
velse. Fuglebjergene dannes her af tvende bredt pyramide- 
formige 5 til 800 Fod hoie Toppe, der med en indbyrdes 
Afstand af J til ^ Miil ligge -J til 4 Miil fra Kysten, som 
paa en Strækning af 2 Miil deromkring ganske er blottet 
for Skjærgaard. Samtlige Nyker (Fuglebjergene) beskylles 
saaledes umiddelbart af selve Nordishavet, og kun i fuld- 
kommen Vindstille, der har vedvaret saa længe, at Havdon- 
ningerne eller Tungsoen o; Bolgerne, have lagt sig, eller 
naar Vinden blæser fra Land, er det muligt der at lande. 
De ere for Storstedelen bedækkede med et næsten alentykt 
Lag af sandagtig Muldjord, hvis Overflade fremviser lutter 
store rigt græsbevoxede og formedelst Nykkernes Skraahed 
i uregelmæssig Trappeform ordnede Tuer. Hver een af disse 
4 
