Zoologisk Reise i Lofoten og Vesteraalen. 29 
dende end hiin. Men Overgangen fra en lysere til en mor- 
kere Farve og ligeledes fra guulagtigt til bruunligt forud- 
sætter dog vel med Bestemthed en virkelig Fjærfeldning, der 
naar den finder Sted hos Hunnen, ved en uafviselig stærk 
Analogie ogsaa hos Hannen maa antages at være det, der 
bevirker Overgangen. 
Mærkeligt senere end Hannen begynder Hunnen at iklæde 
sig Yaardragten, hvortil sjelden viser sig det mindste Spor 
for efter Forlobet af den forste Uge i April. Den 17de April 
skjod jeg iaar flere Hunner, der endnu ikke havde faaet en 
eneste guul Fjær; medens dog de fleste af dem, jeg samme 
Gang saae, havde forskjellige deraf, nogle flere, andre færre. 
Vaarfældningen begynder hos Hunnen paa samme Yiis som 
hos Hannen, nemlig paa Forhalsen i Omegnen af Struben. 
Derimod fortsætter den sig ikke ganske paa samme Maade, 
idet de nye Fjær, uberegnet at Hunnens Fældning idethele 
gaaer hurtigere for sig, hos denne udvikler sig forholdsviis 
meget tidligere paa hele Overkroppen, der allerede viser sig 
fuldt udfarvet, forend Fjærskiftningen paa Underkroppen endnu 
har udbredt sig over hele det egentlige Bryst, Ci Modsætning 
til Underlivet, abdomen). Yed Udgangen af Mai er Hunnen 
i fuld Vaardragt; dennes Anlæggelse udfordrer hos Hunnen 
saaledes blot omtrent halvanden Maaned, medens den hos 
Hannen kræver næsten 3 hele Maaneder til sin fuldstændige 
Udvikling. Nogle Hunners Yaardragt falder mere i det reent 
Gule, andres derimod mer* i det Rodbrune. Om Hosten 0 
August og September) ere Hunnerne idetheletaget mere 
bruunlige og saaledes morkere, end om Yaaren. Paa denne 
Forskjel vil man dog ikke lettclig blive opmærksom ved at 
sammenholde enkelte Vaarexeinplarer med enkelte Hostexem- 
plarer, eftersotn de morkere af hine ikke ere lysere og mere 
guulagtige, end de lysere af disse. Men hvis man derimod, 
