Zoologisk Reise i Lofoten og Vesteraalen. 15 
ning, sees ikke nær saa mange, og i de bcdst conserverede 
Birkeskove med hoie tætvoxende Træer træffes stedse kun 
faa Ryper, endog hvor saadanne Skove ligge ganske ved 
Siden af hiint for Ryperne beleilige Terrain. 
Dalrypen lægger fra 8 til 18, ja stundom 20 Æg i en 
simpelt tildannet Fordybning under en tæt Buske eller ved 
Roden af et Træ. Tiden naar Ungerne udklækkes, er hoist 
forskjellig. I de forste Dage af Juli træffer man deels endnu 
Rederne med Æg i, deels nyklækkede Unger. Fjorten Dage 
senere ere de fleste Reder tomme; men endnu ved Maane- 
dens Udgang og i de forste Dage af August stoder man ofte 
paa Kuld, der ikke kunne være over 8 Dage gande. Jeg har 
endog endnu senere imod Midten af sidst nævnteMaaned seet 
Reder med Æg i, hvor Forældrene vare hos; men denne 
Forsinkelse antager jeg at hidrore fra den Plyndring, hvorfor 
Ryperederne ere udsatte af Jætere, der delicalere sig med 
at drikke Æggene raa, saaat de Rypehunner, der ikke ville 
opgive Haabet om Afkom for det Aar, nodes til at lægge 
Æg paany. Almindeligviis ere paa samme Tid Kuldene langt 
fremmeligere i de lavere Strog, end hoiere oppe paa Fjeld- 
skraaningerne, hvor Ungerne gjerne udklækkes 8 å 14 Dage 
senere. Ligeledes varierer Klækketiden betydeligt efter Aa- 
rets Beskaffenhed saaledes, at gunstige og ugunstige Som- 
mere overhovedet kunne gjore en Fbrskjel heri af et Par 
Uger. I ingen af de 4 Sommere, jeg har tilbragt i Lofoten 
og Vesteraalen, vare Betingelserne for Rypernes Formerelse 
saa gunstige som iaar (1852). Formlen at der iaar saavel 
der som paa Fastlandet var næsten dobbelt saa mange Ryper 
som i noget af de foregaaende Aar, begyndte Ungerne alle- 
rede midt i Juli at blive jagtbare, medens delte ellers forst 
pleier at indtræffe med August Maaneds Indtrædelse. 
Efter 8 Dages Forlob kunne Ungerne fly ve; de have da 
