12 
G. B. Bart h 
Gjentagelse bragte mig paa den Formodning, at Lapspurven 
paa Langoen maaskee endda ikke var saa sjelden, hvorfor 
jeg i 4 Dage fra 26 tjl 29 Mai 1852 opholdt mig paa den 
nævnte Gaard Bitterstad i den Tanke at overkomme nogle 
flere Exemplarer og muligens forskaffe mig nærmere Oplys- 
ninger om dens Forekomst. Dette slog imidlertid feil og det 
lykkedes mig ikke at opdage et eneste Individ. Derimod 
traf jeg den 7 Juni næstefter paa Myrene i Bo Præstegjæld 
atter en Han siddende og synge paa en Tue. Denne Sang 
lignede ikke den forstes, men var faatonig og eensformig, 
mere som enkelte Toner af Steensqvættens,, for hvilken Fugl 
jeg ogsaa i Begyndelsen forend jeg havde hort nærmere til 
antog den. Begge de sidste Exemplarer findes blandt de af 
mig til Universitetet indsendte Fugleskind. Trods min derpaa 
stadig henvendte Opmærksomhed kunde jeg senere ingen 
Lapspurv opdage. Det synes saaledes, at dens Forekomst 
ogsaa paa denne Kant af Landet horer til Sjeldenhederne, 
hvilket jeg saameget mere nodes til at antage, som den for- 
medelst sine markerede Faiver og heroppe eiendommelige 
Sang, der let gjenkjendes, naar man forst har hort den, ikke 
letteligen oversees. 
F r i n g i Ila. 
1. Gra a i risk en (Fringilla linaria) er hyppig overalt i 
Birkelierne samt Host og Yaar paa Sletterne. Om Hosten 
træffes den ogsaa ofte paa Fjeldene overfor Trægrændsen. 
2. G uu 1 næbbet Irisk CFringilla flavirostris) er uden- 
tvivl en her noksaa alinindelig Fugl, endskjondt jeg, som 
forhen omtalt, har forsomt selv at overbevise mig herom. 
Jeg anforer den paa min Fortegnelse i min fulde Forvisning 
om Andre ville kunne stadfæste Rigligheden af min Antagelse 
om dens Forekomst. 
3. Bjergfinken (Fringilla montifringilla) kommer hertil 
