Nogle Bemærkninger om Akmit 
165 
Senere hen bragtes det a f Bergmester P. Strbm til Stock- 
holm, hvor det, efter en qvalitativ Analyse af ham og en 
qvantitativ af Professor Berzelius, af den Sidste blev bestemt 
som nyt Mineral, og paa Grund af dets almindeligste Krystall- 
forms Lighed med en Landsespids (paa Græsk Ax[i/rf) givet 
Navnet Akmit. 1 ) 
Indtil 1825 kjendtes Akmitens Findested kun af to a tre 
Personer, som holdt det hemmeligt; men paa den Tid lykkedes 
det mig omsider efter megen Sogen at udfinde det, hvorefter 
jeg strax meddeelte en Yidenskabsmand i Christiania saavel 
min Opdagelse, som en Beskrivelse af Akmiten samt dens 
Historie, hvilken Meddelelse bemeldte Videnskabsmand , nu- 
værende Professor Christian Boeck, lod indfdre i Magazin for 
Naturvidenskaberne, 2 ) uagtet jeg med Undseelse maa erkjende, 
al Beskrivelsen især i krystallographisk Henseende var altfor 
ufuldkommen til at trykkes. 
Fra den Tid blev Akmiten almindelig bekjendt, og savnes 
nu neppe i nogen Mineralsamling af nogenlunde Omfang i 
Europa. 
Imidlertid var endnu i 1825 Rundemyr det eneste be- 
kjendte Findested, men senere hen samme Aar fandt jeg den 
i, som jeg dengang antog, flere Leier af Zirkonsyenit paa 
Gaarden Klep omtrent J / 2 Miil fra Porsgrund, men hvilke ved 
senere Undersogelse viiste sig at være Gange i Trapman- 
delstenen sammesteds, og endelig fandt jeg den i 1848 i 
Saasen Jerngrube paa Eker noget over %. Miil fra Rundemyr 
i en stor Granitgang, der overskjærer Jernleiet sammesteds. 
Paa intet af de sidstnævnte Steder har Akmiten et saa 
smukt Udseende som ved Rundemyr, men de kaste begge et 
O Kongel. Vetensk. Acad. Handl. 1821 pag. 163. 
2 ) Magazin for Naturvidenskaberne 1825 6te Bind pag. 174, 
