166 
Nic. Benj. Moller 
langt klarere Lys over dens Forekomst, og ved denne bliver 
den i mine Tanker mere interessant end ved det Slægtskab 
med Augit, som flere Mineraloger have villet udfinde af dens 
Krystallform og dens chemiske Sammensætning. 
Om Akinitens Forekomst ved Klep bar jeg for mange 
Aar siden 1 ) yltret Folgende: 
„Paa flere Sleder i Nærheden af Klep, gjennemskjæres 
„denne Bergart (Basalt) ofte af 4 til 6 Tommer brede 
„Gange, hvilke man ved forste Oiekast maa anlage for 
„Syenit. Endvidere bestyrkes man i denne Formening 
„ved deri at bemærke Zirkoner og Spor af Polymignit, 
„men ved noiere Undersbgelse seer man, at de lange 
„sexsidede Krystaller ei ere Hornblende, men Akmit. Der, 
„hvor Syeniten nærmer sig, ere disse Gange hyppigst, 
„og i Contactspunkterne synes de at danne et Melletnled 
„imellem Basalten og Syeniten. 
„En lignende Overgang synes her ogsaa at linde Sted 
„imellem de enkelte Mineralier. Det er nemlig, ligesom 
„om Augiten i Basalten, idet den gik over til Hornblende 
„i Syeniten, nodig har villet give Slip paa sin Form, og 
„Naturen har ladet den beholde denne som Akmit, for- 
„inden den frembragte Hornblende med en mere forandret 
„Form.“ 
Denne i noget vel ungdommelige Udtryk fremsatte An- 
skuelse anseer jeg bekræftet ved Akmitens sénere opdagede 
Forekomst i Saasen Grube, thi her optræder den i en — som 
man efter dens Charakter maa kalde den — Granit-Gang 
istedetfor Glimmer, ligesom ved Klep og flere Steder i Nær- 
heden deraf i Syenit-Gange istedetfor Hornblende, eller som 
Meliemled paa sidstnævnte Sted imellem Augit og Hornblende 
O Magazin for Naturvidenskaberne 1827 2det Hefte pag 267. 
