170 
Nic. Benj. Mol le r 
ledning til paa Grund af chemisk Sainmensætning at slaae 
Akmiten sammen hverken med Augit eller Hornblcnde. 
Ligesaalidt kan jeg finde nogen Grund til at henregne den 
il Augit, fordi deres Axeforhold næsten ganske stemme over- 
eens, thi en saadan Overeenstemmelse flsomorphismus) finder 
som bekjendl Sted imellem mange forovrigt meget forskjellige 
Mineralier, iblandt hvilke jeg foruden dem, der hore til det 
regulære Krystallisationssystem, exempelviis vil nævne Chry- 
solith og Chrysoberyll 0 (henhørende til det 1 og 1 axede 
System), hos hvilke Mineralier Axeforholdene efter Nauinanns 
Opgave * i 2 ) endnu mere nærme sig hinanden end Akmitens og 
Augitens. 
Derimod er Akmiten baade i physisk og chemisk Hen- 
seende saa forskjellig fra Augit, at der efter min Mening 
aldrig kan blive Tale om at henregne dem til samme Species. 
Som de væsentligste Dilferentspunkter vil jeg her anfore 
folgende': 
a. P h y s i s k e. 
1) Krystallernes hoist forskjellige Habitus 3 ), hos Ak- 
miten Længden indtil 100 Gange storre end Tyk- 
kelsen, imedcns hos de fleste Augit -Varieteter 
*) Hertil horer ogsaa Serpentin, hvis Krystaller saavel i Habitus, som 
i Vinkelforhold stemme overeens med Chrysolithens og Chrysobe- 
ryllens, men da Serpentin Krystaller af de fleste Mineraloger an- 
tages for Pseudomorphoser, har jeg ikke villet nævne dem. 
2 ) Axeforholdene ere: 
Chrysolith, a : b : c = 0.5867 : 1 : 4660. Akmit a : b : c = 0.553 : 1 : 0.91 1 
Chrysoberyll a : b : c = 0.5801 : 1 : 4702. Augit a : b : c = 0.5399: 1 : 0.9136. 
3 ) Man er ialmindelighed ved at bestemme Mineralier ikke tilboielig 
til at lægge synderlig Vægt paa Krystallernes Habitus, men der, 
hvor denne viser sig saa constant, som hos de her nævnte Minera- 
lier, maa den sikkerlig tillægges temmelig megen Betydning. 
