Nogle Bemmrkninger om Akmit. 
171 
begge Dimensioner omtrent ere ligestore, og hos 
Alle nærme sig himmelen. 
2) Akmitens storre Haardhed. 
3) Begge Mineraliers Ulighed netop sldrst og mcest 
ioinefaldende der, hvor de forekomme paa Siden 
af hinanden, og hvor man jo maattc vente al finde 
rneest Lighed imellom Varieteter af samme Species. 
b. C h e m i s k e. 
1) Forskjellig Sammensætning og Formel. 
2) Akmitens Gehalt af 10 procenlo Natron, en Base, 
hvoraf der, saavidl jeg veed, aldrig har været 
fundet mindsteSpor hosNogen af Augitens mang- 
foldige og vidt udbredte Varieteter. 
Paa Grund af Ovenanforte anseer jeg fremdeles Akmiten 
for et eget Mineral, der i Systemet formeentlig reltest bliver 
at opfbre imellem Hornblende og Augit. 
De ved Rundemyr forekommende Krystallformer ere frem- 
stillede ved Fig. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 og 8, — hvoraf Fig. 7 
viser den sædvanligste Combination, der har givet Anledning 
til Navnet Akmit. Denne Figur gjengiver dog ligesaalidt, 
som Nogen af de ovrige, Akmit-Krystallernes Habitus, der, 
som anfort, er meget lang i Forhold til Tykkelsen og meget 
spidsere, men den er tegnet kortere end den skulde være, 
paa Grund af det Vanskelige i paa en meget spids især perspec- 
ti visk Figur at vise Fladerne SÅ og ligesaa flere af de ovrige, 
for at kunne benytte endeel forhen tegnede Figurer til Augit- 
Krystaller. En noget bedre Forestilling giver Fig. 9, der er 
en Copie af en af Professor Mitscherlich tegnet Akmit— Krystall 0, 
Af denne efter Maalitig med Reflectionsgoniometer tegnede Figur, 
troede Mitscherlich foreliibig at kunne henfore Akmiten til Professor 
Weiss’s 1 og laxede eller 2 og 21edede Krystallsystem, hvilket var 
