Mineral. Iagtt. omkring' Arendal og Kragero. 217 
storre 0 ved Ebo i Dybvaag Sogn, hvori aa er Qvarts om- 
givet af bb, der er en Blanding af hvid Oligoklas og chlori- 
tisk Glimmer, indesluttende cc , tilsyneladende Partier af den 
hornblenderige Sidesteen. I Qvartsen forekommer sort Tur- 
malin i stænglige Individer, og ved Siden af denne Orthit- 
krystaller og Kalkspatli, hvori er indvoxet et Mineral, som 
endnu ikke er undersogt, men som synes at være et For- 
vitringsproduct. 
Fig. 6 er et omtrentligt Billede af Forekomsten paa Bu- 
oen vtd Tromosund. En stor Nyre af denne Qvarts aa 9 lig- 
ger her omgi vet af et Hylle, som mellein Linierne bb be- 
staaer af Orthoklas, med enkelte store Tavler af en sort Glim- 
mer. Der hvor Orthoklasen berorer Qvartsen lober den ud i 
denne i tildeels tydelige Krystaller af flere Cubikfods Stor— 
reise. Yed begge Ender af Qvartsnyren bliver Orthoklasen 
kornig, indblandes med ligesaameget Oligoklas og Qvarts, 
hvilket deels danner en Skriftgranit, deels, naar Glimmer i 
mindre Tavler kommer til, en almindelig Granit af jævnt Korn, 
hvori der forekommer Krystaller og Korn af Orthit, Zirkon 
CMalakon?) Orstedil? Apatit, Yttrotitanit og Magnetjernsteen. 
Fig. 7 er et lodret Gjennemsnit af Graniten ved Helle, 
tæt ved Næskilen, saaledes som den er blottet ved den der 
foretagne Minering. r er Qvarts, o Orthoklas, c Gneis, x 
Glimmer, a Orthoklas-Skriftgranit, b Oligoklas-Skriftgranit, 
m Skriftgranit og fiinkornig almindelig Granit. Ovenpaa det 
Hele ligger Gneisen med temmelig lodrette Skikter som en 
tynd Skorpe. Under denne ligge de to Slags Skriftgranit og 
forovrigt Orthoklas og Qvarts i store Udsondringcr, der til- 
deels vise enkelte Krystalflader samt Glimmer i Plader af enorme 
Storrelser. Paa dette Sted have vi fundet Orthit i meget store 
Klumper indtil en Vægt af 14 å 15 % samt to nye krystalli- 
serede Mineralier, som vi have kaldet Alvit og Bragit. 
