218 
D. F or bes og T. Dahli 
Foranstaaende Exempler ere et Udvalg af de mange, vi 
have til Disposition, men som vi ikke ansee det nodvendigt 
at berore, da vi troe, at man heraf kan danne sig et Bil- 
lede af de Forholde, under hvilke saarnange Mineralier i denne 
Egn forekomme. Forinden vi imidlertid gaae over til nær- 
mere at behandle disse,, skulle vi fremsætle nogle korte Be- 
mærkninger om Granitens tre Hovedbygningsdele, Feldspath, 
Qvarts og Glimmer. 
a. Qvarts 
optræder af meget forskj elligt Udseende,, deels som graalig 
hvid, almindelig Qvarts, som Rogtopas, Rosen- og Melkeqvarts, 
deels krystalliseret i Druseruin. Vi have lagt Mærke til, at 
Qvartsen aldrig viser Rogfarven, uden hvor den staaer i 
umiddelbar Berorelse med een af de store Glimmerplader. 
I Grariiten ved Næskilen fandtes i et Druserum store re- 
gelniæssige Qvartskrystaller, overdragne med en rodfarvet 
Hinde, formodentlig Jernoxyd, samt besatte med Glimmer i 
sexsidige Tavler, som ofte er halvt indvoxede deri, og af 
saadant Udseende i det Hele, at vi ikke kunne tilbageholde 
den Formening, at Qvartsen har krystalliseret i en Solution, 
hvori Glimmerbladene svdmmede. I Vinklerne mellem Qvarts- 
krystallerne sidde Kallsspath i Skalenoedere, som udentvivl 
allersidst har krystalliseret. Saaledes have vi 3 Perioder, 
hvori disse Mineralier ere fremkomne, nemlig Gliinmerens, 
som den ældste, dernæst Qvartsens og derefter Kalkspalhens, 
og da Druserummene ere opfyldte med et fuldkommen pla- 
stisk Leer, har man, om man saa vil, et fjerde Tidspunkt. 
Aldeles analoge Forholde fandtes i et Druserum ved Alve 
paa Tromoen: men Krystallerne derfra ere uden Jernoxyd- 
hinden og rogfarvede. Glimmerkrystallerne ere paa begge 
Steder solvhvide med brune Pletter. 
