Botanisk Reise. 
255 
endnu saa godt som i Dvale, klin de mere vandlændte Enge 
vare ei sjelden overtrukne med et Gulv-Teppe af Caltha 
palustris eller indvirkede med Cardamine pratensis. 
Hist og her paa de mere torre og i Ly liggende Muld- 
bakker stod Orchis mascula i fuld Blomst. Den almindeligste 
Carex-Art paa lignende Lokaliteter var stedse den særdeles 
hyppige C. pilulifera, der i denne Skjærgaardsflora syntes 
at spille en lignende Rolle med den, som i Christiania-FIoraen 
er tildeelt C. digitata, pediformis og ericetorum, hvilke deels 
ere meget sjeldne deels ganske forsvundne i denne Egn, saaat 
C, pilulifera, der her er endnu hyppigere end paa Ostlandet, 
kan i Skjærgaardsfloraen ansees for at repræsentere den natur- 
lige Gruppe med laadne Frugter, hvortil Fries’s montanæ & 
digitatæ fore, hvilke i det Hele taget ere mere kontinentale 
og tildeels endog subalpinske* Paa fugtige Steder derimod 
var den endnu kun blomstrende C. pulicaris saa hyppig, at 
den næsten aldrig savnedes* Naar undtages, at de flade 
Strandbredde, der ikke ere almindelige, vare bedækkede med 
blomstrende Cochlearia o fFi c i n a 1 i s , Sagina procumbens og 
Blysmus rufus, var den ovrige Yaarvegetation hovedsagelig 
indskrænket til LoKaliteter, der kunde byde Ly mod Veiret, 
ved Foden af store Stene, Klippestykker og bratte Bakker. 
Men fornemmelig vare dog de dybe Klippeklofter eller trange 
Dalpas, især hvis de strog fra Nord mod Syd, Drivhuse for 
den kjælnere Foraarsflora. Paa saadanne Steder fremtraadte 
Trævegctationen som en dværgartet Kratdannelse, Den graa- 
bladede Afart af Aspen, de tidligere nævnte Yidjearter tilli- 
gerned Soljen (Salix Caprea), Hasselbuske, Svartolder, Brisk, 
Lind, Viburnum, Rhamnus Frangula, Slaaentorn (Prunus spi- 
nosa), Haftorn (Cratægus monogyna), Hæg, Rogn og Nype- 
roser (R* canina & villosa) udgjorde Hovedbestanddelen af 
Krattene, i hvis Ly Viola canina, Primula grandiflora, Egnens 
