Botanisk Reise. 
271 
udelukkes af dels Flora, og da maaskee disse sidste udgjore 
Majorileten, vil Floraen af den Grund blive artsfaltigere. Man 
maa nemlig ei lade ude af Betragtning, at i denne Kyststræk- 
nings indre Distrikler, hvor der er mere Ly, men rigtignok 
tillige en noget klarere Himmel, skal Trævegetationen — for- 
nemmelig den af Lovtræer — ingenlunde staae tilbage for 
Ostlandets, ligesom det ogsaa er en bekjendt Sag, at Stor- 
britanniens taagede Klimat fremkalder hos enkelte Arter af 
Lovtræer en saa yppig Væxt, at neppe Fastlandets tor maale 
sig dermed, et Forhold som ogsaa gjælder de danske Oer, 
hvor dog Klimatet har tabt saa meget af sin Skyggekarak- 
teer, at det neppe i denne Henseende kan komme i Betragt- 
ning. Desuden viser Erfaring os, at der gives sande Skyg- 
gevæxter, der næsten kunne undvære alt direkte Lys, og just 
da trives bedst, og af hvilke derfor den atmosphæriske Er- 
næring paa det Nærmeste maa kunne undværes, eller den maa 
kunne finde Sted i Skyggen. Skovvæxterne ere i storre eller 
mindre Grad Skyggevæxter. Men Skovene tilbyde ei alene 
et dæmpet Lys med en fugtig og kjolig Atmosphære, men de 
beskytte ogsaa mod Stormene, og, hvor de bestaae af en og 
samme selskabeligt levende Art som Gran eller Birk, foran- 
ledige de tillige ved deres aarlige Affald gjennem en lang 
Tidsrække Dannelsen af en lige saavel ved dens Humusforbin- 
delser som ved dens bestemte Salt-Gehalt særegen homogen 
Madjord. Det var derfor ikke ganske uden Interesse at iagt- 
tage, hvordan i Skjærgaardens Skyggekliinat enkelte Skovvæx- 
ter trivedes meget frodigt paa fuldkomment nogne og skov- 
lose Strækninger, naar der kun bodes noget Ly mod Vinden, 
medens andre ogsaa her udelukkende boldt sig til Skovene. 
Iblandt de forste maa nævnes, som for omtalt, Anemone ne- 
morosa, Primula grandiflora og tildeels Convallaria majalis, 
iblandt de sidste derimod Pyrola-Arterne og Linnæa, der saa- 
