280 
J. M. Norman. 
kontinentale i det Mindste paa vor nordlige Breddegrad ved: 
a) en foroget Rod-Ernæring (?) og forrnindsket Lufl- 
Ern æring. 
b) en foroget Dannelse af Forbindelser, der ere surstofs- 
rigere end de almindelige ErnæringsslofFe. 
c) en forrnindsket Dannelse af Kulvandstof-Forbindelser. 
ad 2 3. 
At den lave Sommertemperatur lægger en væsenilig Hin- 
dring iveien for Fruktifikationen hos enstorMængde afBred- 
debeltets eller Isolhermebeltets mere kontinentale Væxier og 
paa denne Maade formindsker eller tilintetgjor deres Udbred- 
ning, om end Naturens transporterende Kræfter af og til have 
hi d fort Fro, som maaskee nok kunne spire op paa en enkelt 
Plet, bliver ganske utvivlsomt, naar man bemærker, hvorledes 
flere af disse Yæxter, i hvis Natur det ligger at udbrede sig 
mere selskabeligt, forekomme ganske enkeltviis og ynkelig t 
udviklede. Men den samme Sommertemperatur skulde synes 
at passe ganske vel for vore arktisk-alpinske Væxter. Et li- 
det Antal af disse trives ogsaa og tildeels særdeles vel i 
Skjærgaarden paa meget lave Stationer og hyppig lige ned 
til Havets Niveau, saasom : Saxifraga Cotyledon, Saxifraga 
aizoides, Thalictrum alpinum, Aret os ta ph y los al pina, 
Alchernilla alpina, Oxyria digyna, Rhodiola rosea og Se- 
laginella spinulosa. Men Sommerens Fugtighed, hvad Atmo- 
sphæren (ikke Jordbunden) angaaer, og dens Lysmangel i For- 
ening med Vinterens Mangel paa Sneeteppe og dens Barfrost 
odelukke dog den store Majoritet af de arktisk-alpinske Væx- 
ter, der ere saa kjælne for Temperaturvexel under deres 
Vintersovn, at de i vor botaniske Have maa tildækkes, for ei 
at tage Skade af Frosten. 1 ) 
D Da Alpevegetationen er beregnet paa en niegel hurtigt indtrædende 
Udvikling efter Srieeteppets Afgang, er del intet Under, at et vaar- 
