Botanisk Beise. 
327 
stianias Flora, hvis Middelbredde rnaa lænkes lidt sydligere 
end selve» Christiania, og som derfor kun falder I idet nord- 
ligere end Skjærgaarden, kan med Hensyn til dets Bredde- 
Beliggenhed ganske vel paralleliseres med Skjærgaards-Gebélet, 
medens derimod det omtrent 4 Grader sydligere liggende 
Kjobenhavns Gebet er henlagt i et Isolherrnebelte, der nær- 
mer sig meget Skjærgaardens, men maaskee er noget koldere 
end dennes, thi Bergen, som, foruden at det ligger nordli- 
gere end Skjærgaards-Gebélet, hvad her mindre kommer i 
Belragtning, har en langt mere kontinental Situation end 
dette sidste, har dog samme aarlige Middeltemperatur som 
Kjobenhavn, omtrent 8° C. Saavel Kjobenhavns, som fornem- 
melig Christianias Klimat, adskiller sig meget fra Skjærgaar- 
dens ved deres mere kontinentale Karakteer, deres storre 
Differents mellern de aarlige Temperatur-Extremer, og sær- 
deles betydeligt mindre Regnmængde. I denne Henseende 
nærmer Vestkystens Klimat sig mere Britanniens, hvis nord- 
lige Deel ogsaa tilhorer omtrent det samme Isothermebelte. 
Men da Skjærgaarden ogsaa har en alpinsk Karakteer, for- 
tjener den ogsaa at sammenlignes med Alpeegne. Ved de 
centrale Alpeegnes Flora er meent alle de Karvæxter, som 
paa Dovre og i Vaage ere bemærkede mellern 1000 F. o. H. N. 
og Sneegrændsen, ved Hoi fjeldets derimod kun de, som ere 
bemærkede ovenfor Birkegrændsen. Men da lige saa lidt Hoi- 
fjeldets som den samlede AIpe-Flora kunne give noget fuld- 
komrnent reent Billede af den Alpeegnene udelukkende til- 
kommende og eiendommelige Vegetation, fordi denne i Vir- 
keligheden ganske overstemmes af en overveiende Majoritet, 
nemlig omtrent 70 af fra Lavlandet opsligende Væxter, hvis 
Udbredningsforholde ere saadanne, at de med mere Grund 
maa antages at tilhøre delte sidste, ere alle de egentlige Al- 
4 
pevæxter, nemlig de, hvis Udbredningscenlrum maa sættes 
