332 
J. M. Norman. 
Qvotient staaer midt imellem Christianias og Kjobenhavns. 
Ranunculaceæ, Sileneæ og Cruciferæ, hvilke i disse Egne 
alle naae sit Maximum i Alpeegne og de to forste Familier 
paa Hdifjeldet, have samtlige sit Minimum i Skjærgaarden, 
hvilket er lavest nedsunket for Crucifererne, som ogsaa med 
Hensyn til Massen af Individer indtage en særdeles under- 
ordnet Plads i Skjærgaardens Vegetation. Onagrarieernes, 
Crassulaceernes og Umbelliferernes Qvotienter ere omtrent 
de samme i Skjærgaarden som om Christiania. — - Skjærgaar- 
den har nogle og femti Karvæxter eller omtrent 12 $, som 
mangle i Christianias Flora, af disse maa 11 ansees som al- 
pinske, hvoriinod de ovrige ere af en mere sydlig og littoral 
Herkomst. Dog naae nogle af de sidste lige til Grændsen 
for Christianias Gebét. Derimod har Skjærgaarden kun 10 
Karvæxter eller 2,2$, alle af en mere sydlig Herkomst, hvilke 
mangle i hele den ostlige Halvdeel af den skandinaviske 
Halvo, som dog gaaer næsten 4 Breddegrader sydligere end 
Skjærgaards-Gebétet. Omtrent 6,2 $ (25 Arter) af Skjær- 
gaardens Karvæxter findes ikke i Danmark; over Halvdelen 
af disse ere alpinske, fire ere subarktiske, og de ovrige af 
en mere littoral og tildeels sydligere Herkomst. 
Med Britannien har Skjærgaarden storst Fællesskab , thi 
den tæller kun 5 Karvæxter, der ikke ere fundne i Britannien, 
og af disse ere de tre ikke almindelige i Skjærgaarden, hvori- 
mod af de 10 Arter, som den ikke deler med den ostlige * 
Deel af den skandinaviske Halvo, men hvilke alle den har til— 
fælleds med Britannien, flere hore til de i Skjærgaarden i 
storst Masse udbredte Væxter, og et Par af dem forekomme 
næsten ikke udenfor Britannien og Norges Vestkyst. 
Ligesaa paafaldende bliver Skjærgaardens Overeensstem- 
melse med Britannien ved begges fælleds negative Særegen- 
heder, hvilket findes fremstillet paa Tab, I. 
