352 
J. C. H 6 r I) y e. 
Vestligl op for Fjeldbolagen, men i Læ af en hoi Kuppe Str. 
mod V. 8-J; paa den vestlige Side af Ruten ncdadgaaende 
Stribcr mod S. 5|. 
Den almindelige Bemærkning kan altsaa her gjores, at 
inedens Friktionsmærkerne paa de storste Hoider normaliter 
lobe mod Vest med en ubetydelig Afvigelse mod Nord, an- 
ta ge de i Fæmuns og Feragens Dale en med disse noget 
mere parallel Retning. 
Som et Punkt, der paa det tydeligste vidner om de af- 
skurende Massers Bevægelse i den oven angivne Retning, 
maa her nævnes den østlige Deel af Rodhammeren, belig- 
gende i Syd for Dybsjoen mellem Roros og Rigsgrændsen, 
altsaa vestenfor medfolgende Karts Omraade; det ostlige Profil 
af noglc blandt de smaa Serpentinkupper her er en næsten 
complet Cirkelbue; Stribestrog omtr. i hor. 8. — Paa de 
storste Hoider omkring Roros er Stribernes Retning omtr. 
den samme: ved Qværnskaret paa jævn Flade i hor. 8f, ved 
Storvarts Grube mod V. — 8f. — • Durocher, som ogsaa 
har besogt Egnen mellem Roros og Feragen, slaaer sine Ob- 
servationer herfra sammen med dem fra vestlige! e Punkter 
til een Stribeparallel og sætter V. 40° N, (omtr. N. V.) som 
det midlere Stribestrog for en ^rektangulær Zone, w som han 
i Tankerne giver Plads mellem Trondhjem, Sylene, Solen, 
Rondene og Snehætten. 
Vi kunne her standse et Oieblik med Anforelsen af Ob- 
servationerne og kaste et Blik tilbage paa Hoideforholdene 
paa den hidtil berorte Deel af Rigsgrændsen. 
Paa Stroget ostenfor Fæmuns nordlige Halvdeel erLand- 
skabets midlere Hoide paa begge Sider af Rigsgrændsen om- 
trent eens; de storste Hoider ligge snart paa norsk, snart 
paa svensk Side. At der her paa svensk Side dog ikke exi- 
sterer et udstrakt Hoiland i et saa betydeligt Niveau, at det 
