354 
J. C. Ilorbye. 
dorens sydlige Fjeldside, nedadgaaende Slriber mod Y. 
Yestligt op for den paa Grændselinien beliggende Skardorsjo, 
og i 4000 Fods Hoide o. II., opadgaaende Slriber mod V. 7-J; 
paa Toppen af Nordre Skarsfjeld Str. mod V. 7-J. De tvende 
sidstnævnte Punkter ere særdeles godt situerede, da paa deres 
syddstlige Side ingen nærmere Hoider fmdes, der kunne bave 
indvirket paa Stribernes normale Retning, end Helag-Stoterne. 
Paa Nordre Skarsfjelds Top, der ifolge et Middeltal af to Ba- 
rometermaalinger er 4572 Fod over Havet, ere ti Ilige alle 
Granitbænkenes ostlige Kanter og Hjorner saa betydeligt af- 
rundede, rnedehs de vestlige ere fuldkommen skarpe, at vi her 
atter have 'et af de tydeligste Beviser for Friktionsmassernes 
Fremrykken fra den ostlige Kant. Paa selve Helag-Stot saa 
jeg ikke Stri ber, men mellem de sydligste Kupper nedadgaa- 
ende Furer mod V. 6f. Paa den slorste Hoide nordligt under 
Sylene, Furer i hor. 5|; dette Sted er dog for nær ved Sy- 
lenes hoie Masser, til at Stroget lier kan være normalt. I 
N.O. for Sylene derimod paa Hoiderne i Ost for Elven Ena 
er Situationen saadan, at Stribestroget her maa antages at 
være normalt. Overfladen af den kornige Amphibolith her 
er for det meste forvitret; dog lykkedes det at finde enkelte 
gjenstaaende Knuder med poleret Overflade og fine Ridser 
mod V. 7^. Paa Blaakaa-Klep, en isolerel Kuppe i Nord for 
Soen Esand og 2890 Fod hoi, Furer mod V. 7f. 
De hoie Skar.sfjelde have kjendeligen indvirket paa Ret- 
ningen a f de Striber, der findes paa deres Læside. Saaledes 
fandt jeg vestligt ved Yigelsjo Striber mod Y. 9^; nordenfor 
denne So og nærmere Skarsfjeldene, Y. 9f — 10 J; paa Graa- 
sias vestlige Skraaning, V. lOf; alle disse ere Skarsfjeldencs 
Læstriber. — De fra O.S.O. kommende Masser, der ere pres- 
sede gjennern Skardorens trange Pas, have maattet folge Ret- 
ningen af Passet; Striberne paa Granilen her have nemlig 
