Det erratiske Phænomen paa Rigsgrændsen. 365 
Men foruden denne Slribeparallel opviser nu Plaleauet 
en anden, der ldber mod SV. (hor. 3g — 5g). Det gaaer her 
ikke an, hvad der kunde synes at ligge nær forhaanden, at 
tænke paa de lige i Ost beliggende Aabninger i Grændse- 
fjeldene, Tevel- og Skaardalsporten, som om disse skulde 
have modificeret den normale vestlige Retning af Friktions- 
masserne; deels ere de nemlig allfor ubetydelige, til at de 
skulde kunne have bestemt Massernes Retning paa en 1 Miil 
bred Strækning, deels peger det afvigende Stribestrog hen 
paa et langt nordligere beliggende Sted end de nævnle „Porte w . 
Virkelig gjenfinde vi ogsaa endog 2 Mile i N.O. for Lille— 
fjeld denne Slribeparallel blandt Krydsstriberne ved Midlsund- 
Stot, hvor det ene Yderled af Striberne netop har samme 
Strog som ved Lillefjeld, hor. 3|. Da nu disse Striber paa 
Midtsund-Stot aabenbart pege lilbage paa den nærliggende 
Kolkjondal under Kjolhougene, bliver det hoist sandsyniigt, 
at alle Striber med denne Retning, ogsaa de nede paa Pla- 
teauet, have deres Udgangspunkt i Kolkjondalen. — Ligesom 
altsaa de mod N.V. gaaende Striber synes at skylde Hoifjelds- 
egnen om Sylene deres Retning, saaledes synes Krydsstri- 
berne med sydvestligt Strog at vidne om, at en lignende 
Flom i sidstnævnte Retning er styrtet frem fra en af Dalene 
ved Kjolhougene, der ere den hoieste Fjeldgruppe mod Nord, 
ligesom Sylene ere det mod Syd. lalfald berettige Forhol- 
dene her virkeligen til at tale om to forskjellige Facer af 
Phænomenet, forskjellige ikke alene med Hensyn til Retning, 
dog med den væscntlige Forskjel, at han fandt Stodsiderne beliggende 
mod N V., hvortil jeg intetsteds saa ringeste Antydning. — De un- 
derordnede Striber med næsten nordsydlig Retning, som han fandt 
paa Areskutan, og som han combinerer med dem ved Mjosen og 
Christiania, kunde jeg heller ikke finde paa den mellemliggende 
Strækning langs Rigsgrændsen. 
