Det erratiske Phænomen paa Rigsgrændsen. 369 
V. 71 
co 
7*./ 
'• 7f.J 
V. 7§.' 
V. 7J-. 
s- 
o 
p-^S 
CO 
X 
'»* I 
V. 61. 
Vestligt op for Skardorsjo, 40C0' o. H. . . . 
Nordre Skarsfjelds Top, 4570' o. H. . . ♦ . V. 7i 
Hoiderne i Ost for Ena, meget over 3000' o. H. Y. 7 
BIaakaa-Klep, næsten 2900' o. H V 
Store Glukens Top, 3500' o. H. 
Hoiderne dslligt ved Gluken S. 51. 
Skaardalsporten, 2200' o. H V. 6 
En Top nordligst i Kjæringfjeldene, 
3400' o. H 
Hoiden mellem Hallsjoen og Fjærgen . 
Sydvestligt ved Skarstusjoen 
F5ier man endnu hertil de bedste lagttagelscr fra Thydalen, 
3 Mile i Yest for Skarsfjeldene og Sylene, samt dein fra Sings- 
aas, 3 Mile endnu vestligere, faaer man Folgende: 
Fongen, i 4500 Fods Hoide V. 7J. 
Mæls-Haagn, næsten 3300 Fod hoi V. 7-J. 
Hyllirigens nordlige Deel, 3300 Fod .... V. 7i. 
Kjoli-Skarvene, i 4000 Fods Hoide Y. 9i. 
H 
31. > V. 6. 
V. 6f. 
Y. 61 
S. 51. 
co 
"73 
>V. 8. 
Granaasfjeld . V. 
Lillefjeld V. ug. 
Qvænlifjeld V. 5f. 
Det sees heraf, at paa den 15 Mile lange Linie paa 
selve Rigsgrændsen, som de tre lorste Grupper af lagttagelscr 
omfatte, belober sigden indbyrdes Afvigelse mellem de nor- 
male Striber i det Hele kun til een Compastime, og denne Af- 
vigelse er ingenlunde af den Art, at den lader slutte til et 
System af divergerende eller „stjerneformigt udstraalende* 
Striber. Rettere kan man derimod med Durocher betragte saa- 
danne Strog som store Bælter, inden hvilke netop det Mod- 
satte , et parallelt Stribestrog er herskende. Dog bliver den 
normale Retning, som jeg har fundet i et meget hoitNiveau, 
24 
