Det erratiske Phænomen paa Rigsgrændsen. 381 
Paa Sandsletterne ved Fæmuns nordlige Ende, omkring 
Norvigen, soger man forgjæves saavel de ordnede Blokke 
som de uregelmæssigen sammendyngede Ure, uagtet det netop 
er i disse Trakter, der ligge saa nær Blokkehavet om Rogen 
og Vonsjogusten , at man kunde vente at gjenfinde samme 
Slags Bedækninger, om end i formindsket Maalestok. Formo- 
dentligen ere dog ogsaa her Blokkene tilstede, men bedæk- 
kede af Sandmoerne, og dette Forhold gjor det altsaa nod- 
vendigt at adskille hegge disse Forinationsled fra hinanden. — 
Nær ovenfor Sæteren Kuvol under Fjeldet Svuku findes 
mellem de almindelige Bedækningsmasser af Sand og Grus et 
Leie af graalighvidt Leer, der uagtet dets ringe Plaslicitet dog 
i Mangel af noget bedre er almindelig sogt i Egnen. Rime- 
lig vi is er dette Leer fremstaaet af Feldspathbrokkerne, som ere 
indesluttede i den her udbredte Sandsteen, og som selv i den 
anstaaende Bjergart ofte befinde sig i Forvitringstilstand; men 
Formodningen om, at delte Leer kunde være Kaolin, bestyr» 
kedes ikke ved Cand. Christies Uudersogelse, som fandt 9| 
Procent Alkalier. — 
Hvad nu Formen af de diluviale Sandalleininger angaaer, 
saa er denne de almindelige, horizontale eller svagt hældende 
„Moers“, med steile Profiler paa den mod Soer og Elve vendte 
Side; de kunne være udbredte over hele Qvadratmiles Areal, 
til Ex. omkring Drevsjd Kapel, i den ostlige Deel afAursuens 
Dal om Hyllingen og ved Nedien, og Mægtigheden af en 
hidhorende Masse viste sig ligefor Fæmuns sydlige Ende at 
være betydeligt mere end 100 Fod. — En skarpt markeret 
Terrasseform har Sandet paa Feragens nordvestlige Side, og 
antyder her en gammel Strandlinie fra en Tid, da denne Sd 
var i Niveau og forenet med Fæinun. 
Mere paafaldende ere dog deslige, i de fleste Tilfælde 
vistnok diluviale Masser, naar de tnode os i et end hoiere 
