382 
J. C. Ho r bye. 
Niveau, ja endog paa Punkter, hvor deres Oprindelse ikke let 
lader sig henfore til de nuværende Yasdrag. Delte Tidsskrift 
Bd. II 203 giver Underretning om saadanne Masser i Trysil, 
paa det Overste af Faxefjeld og ved Flermoen, og de savnes 
heller ikke længere mod Nord; især var det ved Sæteren 
Grotaadalen og Rævsjoen, at de vakte min Opmærksomlied. 
Paa begge Steder bestaae de afSand, blandet med Rullestene 
af det mindre Slags, og skjont den forstnævnte Masses Beliggen- 
hed er liig Morænernes, er altsaa deres indre BeskafFenhed dog 
ingenlunde den samme, som angives at være den charakteri- 
stiske for Gletschervoldene. Den ved Grotaadalen er terras- 
seformig, har altsaa en horizontal og temmelig bred Over- 
flade med steile Afhæng paa Siden, og kan saaledes forklares 
som en Levning af et forhen mere vid tsl rakt Depositum. 
Den ved Rævsjoen derimod danner en charakteristisk „Eg“, 
o 
og er maaskee et Pendant til de svenske Asar; den er om- 
trent 20 Fod hoi og saa hvas, at dens Ryg paa ilere Steder 
netop afgiver Plads nok for en Fodsti; Længden belober sig 
sikkert til mere end 1000 Skridt, og den har derfor endog 
faaet Plads paa Opmaalings-Contorets Karter. Den lober i 
nordnordostlig Retning, altsaa omtrent ligesom den nævnte 
Eg ved Flermoen; ogsaa Terrassen ved Grotaadalen har sin 
længste Udstrækning omtrent i Ost og Vest. — Iovrigt er 
Forskjellen mellern disse Afleininger og de tidligere omtalte 
Blokkerygge inletsteds klarere end ved Grotaadalen, hvor 
man har begge Arter i Nærheden af hinanden. 
En storre Lighed med Glelschervolde have derimod flere 
indbyrdes parallele, men i Zikzak lobende Volde sydvestligt 
ved Blak-Sloten i Trysil, ligesom og en Afleining tværs over 
Dalen ovenfor Soen Rbragen. 
Ingen besoger Sletten nedenfor Bergstaden Roros uden 
at blive oprnærksom paa en hvas Eg, der i Retning med Haa- 
