393 
Et Slrog af Rigsgrændsen. 
oprindelige Slægtskab med Sandstenen vel ofte robes ved en- 
kelte spredte Sandkorn, men hvoraf der fleresteds fremstaaer 
Bildninger, som maae anvises Plads blandt halvkrystalliniske 
Skifere. At det som for bemærket ofte er Elementerne lil 
Feldsteen og Talk, der udgjore de forurenende Bestanddele i 
Qvartsen, synes at fremgaae deraf, at disse Mineralier under- 
tiden virkelig findes udskilte af Qvartsmassen. Det er nemlig 
ikke saa sjeldent i Qvartsen at see linie— til tommetykke Stri— 
ber eller, om man vil, Leier af tæt rod Feldspath, vexlende 
med Membraner af Talk eller mat Glimmer, en Mineraludvik- 
ling, der ofte ledsages af Lameller af Jernglands *). Lag af 
denne Art har jeg, f. Ex. paa Yaaleberg, seet vexle med Skik- 
ter, hvis sandsleenagtige Natur ikke kan miskjendes. Dog er 
disse, om man vil, gneisagtige Bildninger saa lidet gjenncm- 
gribende, og deres Charakterer saa usloe, at jeg anseer det 
urigtigt og vildledende at adoptere Hisingers „Gneis w som en 
af vort Territoriums Bygningsdele. — Langt mere udbredte 
ere derimod andre renere Bildninger, der paa den ene Side 
nærme sig Qvartsskifer, paa den anden Talk- og Glimmer- 
skifer, og lil disse henforer man rellest Hisingers „Gneis“ fra 
Fronberg i Sverige, der nærmest er en chloritisk Glimmer- 
skifer, hvori storre og mindre lindseformige Partier af Feld- 
spalli findes udviklede. — Fornemmelig paa Strækningen langs 
Rigsgrændsen fra Yurrusjo til Gruvelsjo finder man disse Ski— 
ferbildninger vexlende med den tykbænkede Qvarts. 
Ogsaa paa de til Fæinun slodende Strækninger i Nord 
for Svuku er Bjergarten, vistnok oprindeligt Sandsteen, bety- 
deligt forandret. Her er det atter Qvartsen, som spiller Ho- 
0 Dette Mineral sees meget ofte udviklet i denne Formation, naar 
Bjergarten i nogen Grad er bleven krystallinisk og nærmer sig 
Qvarts- eller Glimmerskifer. 
