394 
J. C. Horbye. 
vedrollen, oftest forenet med hvid talkaglig Glimmer, hvortil 
paa Strogct om den nederste Deel af Roa endnu kommer en 
betydelig Udvikling af smuk lyserod Feldspath. Den paa for- 
skjellige Steder hoist ulige Fordeling af disse Bestanddele 
giver ogsaa Bjergarten et hoist forskjelligt Præg. Saaledes 
danne Korn af Qvarts og Feldspath i en med Talk gjennem- 
vævet Qvartsskifer sydligt ved Fæmuns Hytte en Bjergart, 
som kan kaldes Graavakke, og som meget ligner Tyldalens 
Sparagmit; længere nordpaa langs Fæmun kan denne samme 
Bjergart betegnes som Qvartsskifer med en Beklædning afTalk 
paa Skiklfladerne. Paa atter andre Steder finder man chal- 
cedonagtig Qvarts og rod Feldspath i stængelfonnige og ellip- 
soidiske Partier indhyllede i gulaglighvid Talkskifer x ) 5 og ofte 
af en saa regeleret Form, at man troer at see lutter flad- 
trykte og rundslebne Rullestene Covenfor Fæmunshytten) — 
et Pendant til Rondenes Conkrelions-Qvarts. Meest udvildet 
fandt jeg denne ellipsoidiske Qvartsbildning om Elven Roa ; jeg 
saa her, en halv Miils Vei op fra Fæmun, disse Qvartmasser 
skarpt udsondrede for sig i Skiver a f et Qvarters Gjennem- 
snit; de ligge undertiden lose, idet deres talkagtige Binde- 
middel er bortvasket. — I disse Bildninger ere desuden 
smaa, prophyragtigen indvoxede Krystaller af Feldspath ikke 
sjeldne, 
Endnu maa her nævnes, at i de tætte Qvartsmasser, der 
observeres nærMug-Ruen, fmdes, loruden stri be viis indvoxet 
og kaolinagtig Feldspath, ikke faa Hornblendenaale, der atter 
gjenfindes i den nævnte Fjeldkuppes Serpentin. — Om selve 
5 ) Netop den samme eiendommelige Talk- eller Glimmerskifer danner 
Bindemidlet i Tyldalens Sparagmit, og optræder for sig i Belingen 
i Tyldalen, i Bondene og i Vest for Fæmnns sydlige Ende. Den 
har megen ydre Lighed med de i Mineralhandelen verserende Pro- 
ver af Itakolumit. 
