Et Strog af Rigsgrændsen. 
397 
steen og Conglomerat, 30—60° Y. 7f, og Graavakke 30° V. 
8f; rnellem Fjeldguttu- og Djupsjo, 70° N. 2§; ved Lille 
Elgaa, i Nord for Djupsjo, 45° N. 2f; Elgaa-Haagns sydlige 
Skraaning, 45° N. lg; Fjeldets overste Deel, 60°N. 12£; det 
ostlige Afhæng, 30° N. 3g; sydligt vedRonsjoen, 60°N. lf; 
en god Fjerding i Vest for Gaarden Sylen, enten 60° S. 2. eller 
40° N. 1, det sidste maaskee rettest. Paa Salfjelds halve 
Hoide, 70° V. 11 f; paa Fjeldets nordre Top, 30° N. 12f; 
paa Langfjeld ostligt over Sylens Granit, 50° O. 7£; paa 
Fjeldets Overste, 30° O. 8|. Ligesom Sandstenens kornige 
Struktur, saaledes er ogsaa dens Skiktning nærved Graniten 
ikke saa tydeligt udpræget som paa Fjeldets tafelformige Overste, 
hvor begge ere udmærkede. Det er ellers rnærkeligt, at Lang- 
fjelds Skikter falde mod den sydlige Himmelegn, uagtet nord- 
ligt Fald synes at være temmelig constant Regel paa Stroget 
mellern Fæmun og her; selv Salfjeld har nordligt Skiktfald, 
skjont delte Fjeld dog er Fortsættelsen af de samme Paral- 
lelmasser, der danne Langfjeld, kun afskaarne ved Gruvel- 
sjoens dybe Kloft. Sandstenens Underlag her paa Stedet, 
Graniten, stiger under Langfjeld op til et 200 — 300 Fod 
hoiere Niveau end under Salfjeld. — En Fjerding i Ost for 
Langfjeld tilsyneladende uskiktet Qvarts; sydligt under Ron- 
sjo-Ruten, 30° Y. 11|; i Bækdalen nordligt under Ronsjo- 
Ruten, 20° N. 2; længere vestligt 20° N. 4£; Vonsjogustens 
Top, 20° O. 8f; under Graa-Vola ved Fæinun, 20° N. 1|; 
sydvestligt under Svuku ved Svukubæk, 10° V. 11-J; Svukus 
Top, 20° V. 10£; Nordost for Svuku ved Grotaaen, 30° N. 
2£; længere ostligt ved Roa, 40° O. lOf; Foden af Bratfjeld 
nær Rigsgrændsen ved Rogen, 20° O. 7£; paa Toppen, 10° 
0. 6£. Sydvestligt paa Skjebrufjeld, 30° N. 2f, paa Toppen 
40° N. lf. — Paa alle her anforte Steder Sandsteen med og 
