Et Strog af Rigsgrændsen. 
405 
Hisinger rimeligviis sigtcr, skjondt jeg i tvende af dem, som 
jeg besteeg, kun fandt Qvartsskifer. At han skulde have ob- 
serveret den samme Gneis, som jeg oven har omtalt, og saa- 
ledes udstrakt Benævnelsen Rulfjeld ogsaa til Gruvsjohogd, 
er mindre troligt. Ialfald er Hisingers Gneis herfra Egnen 
aldeles analog med Gruvsjohbgdens — den alrnindelige glim- 
merrigc Qvartsskifer, rigeligl spækket med slorre Orthoklas- 
krystaller. 
En hidhorende Bildning findes ogsaa ved Soen Tufsin- 
gens Strand, det er et Pseudo-Conglomerat, en af disse pro- 
blematiske Bildninger, der snart bære alle en Brudstykke- 
Bjergarts Kjendemærker , snart ligesaa tydeligt vise, at de 
tilsyneladende Brudstykker maae være Udsondringer. Her 
paa Stedet er det Partier af rod Orthoklas, der gjore Bjerg- 
arten liig et Conglonierat, snart rundtformede og ligesom af- 
slebne som Rullestene, snart derimod mere langstrakte og ud- 
kilende sig i Qvarts-Grundmassen. — 
Begge Tufsing-Kniper (sydligt ved Soen Tufsingen), der 
tilligemed det omtalte Pseudo-Conglomerat synes at danne 
de allersidste og yderste Skikter af Vigelpikens Qvartsskifer, 
bære paa deres Overste en Afleining af kruset-skifrig Glimmer- 
skifer, der paa den sydligste af dem har et fra den under- 
liggende Qvartsskifer ganske afvigendc Strog og Fald. Paa 
den nordligste optræder denne Alleining med Kalkleier; begge 
ere kun nogle Favne mægtige. 
S k i k t s t i 1 1 i n g. 
At Helleflinten er skiktet, er som sagt ikke tvivlsomt; 
naar jeg desuagtet ingen paalidelige Faldobservationer kan 
anfore fra Granitens bsllige Side, hvor Helleflinten forovrigt 
findes meget charakteristisk, saa har dette sin Grund i Bjerg- 
artens talrige Afsondringer , der regelmæssigen findes fort» 
