420 
J. C. Hor bye. 
er det rnellem Grotaadalen og Gruveldalen; her ligge paa een 
Linie Svuku , Ronsjoruten, Grot-Haagna og det vidtloftige 
Langfjeld, og enkelte Punkter her naae 4500'. Det næste 
Hoifjeldsstrog indbefatter Sandkjonvola, Elgaa-Haagna, Diger- 
Haagna, Salfjeld og Lifjeld og naaer i Elgaa-Haagna 4700'. 
Fjeldstroget sondenfor dette er mindre sammenhængende, 
skjont dog tydeligt udpræget som saadant, men kun enkelt- 
viis gjenstaaende Toppe naae 3000'. Middelhoiden af det 
her omhandlede Fjeldlandskab ligger nær 3000'. — Det forst- 
nævnte af disse Fjeldstrog naaer under Navn af Langfjeld 
over Rigsgrændsen og strækker sig meget langt forbi Stor- 
sæter i Sverige; det har en Længde af 3 — 4 Mile; de andre 
deri mod fortsætte ikke som Hbifjelde ind i Sverige, Salfjeld— 
Stroget er endog meget steilt afskaaret mod Ost, og allerede 
fra dette Punkt ved Gruvelsjoens sydlige Ende kan man sige, 
at Dannelsen af det oven omtalte store Basin i Sverige forbe- 
redes skjont Basinets egentlige Bund, uafbrudt jævnt Sletteland, 
forst kan regnes fra Store Skjervagen. — Videre mod Syd 
findes nu vistnok endnu, om ikke Fjelde, saa dog Aasdrag 
med den samme sydosllige Retning; men de naae ikke Skov- 
grændsen, og det Areal, de indtage, er ikke storre end Dal- 
bundens, saa den midlere Hbide af Strækningen fra Jytling- 
sjoerne (22320 til Hoifjeldene i Nord for Herje-Haagn ikke 
kan være 2500L 
Af Vanddeler findes her paa norsk Side mange; med 
Undtagelse af dem paa det oven omtalte Hoifjeldsstrog ligge 
de meget lavt. Delet rnellem Vurrusjo og Fæmun ligger lidt 
under, det rnellem Jytlingerne og Sorken lidt over 22000 
rnellem Fjeldgultu og DjupsjoenO 2400'. Valsjoen ved Rigs- 
Disse to Soer star.e ikke, som Karterne angive, i Forbindelse med 
hinanden; de ere adskilte ved Sandmoer og Egge. 
