216 
C. H. OSTENFELD OG OVE DAHL. 
Undersøgelsen av dette materiale har ført os til at aner- 
kjende tre underarter (smaa-arter) i Norden, der lettest kjendes 
fra hinanden ved følgende karakterer: 
1. Stænglerne og blomsterstilkene haarede av korte, 
tilbagekrummede haar. Bladene avlangt-ægformede, 
tydelig randhaarede, ialfald ved grunden og paa blad- 
stilken. Bægerbladene tydelig nervede. Kronbladene 
dobbelt saa lange som bægerbladene eller længere. 
a. Bladene randhaarede i næsten hele deres omkreds 
(ialfald over halvdelen) ; bægerbladene korthaarede 
paa deres vderside subsp. hibernica. 
b. Bladene kun randhaarede i deres nedre halvdel; 
bægerbladene ikke haarede paa ydersiden, sva- 
gere nervede subsp. pseudofrigida. 
2. Stænglerne og blomsterstilkene svagere haarede; bla- 
dene oftest bredt-ægformede, meget svagt randhaarede 
eller nøgne (oftest findes nogle faa randbaar paa blad- 
stilkens rand). Bægerbladene næsten ikke nervede. 
Kronbladene ikke dobbelt saa lange som bæger- 
bladene subsp. norvegica. 
Subsp. 1. hibernica nob. A. ciliatae subspecies: foliis 
anguste oblongo-obovatis, subacutis, margine distincte ciliatis, 
subtus parce pubescentibus, distincte nervosis; sepalis distincte 
nervosis, dorso pubescentibus; petalis sepalis pl us quam duplo 
longioribus; caulibus pedunculisque dense pubescentibus. 
Hab. Hibernia: Sligo: limestone cliffs of the Ben Bulben 
Range, 1000 — 1950 feet. 
Syn. A. ciliata auet. britan. e. g. J. T. Mackay, Fl. Hibern. 
1836, s.47 ; Hooker, Student Fl. Brit. Isl. (1884), s. 65; Babington, 
Manual Brit. Bot., ed. 8 (1881), s. 58; R. Ll. Praeger, Tourist 
Fl. of the West of Ireland, 1909, s. 126. 
Icon. English Botany, ed. 1, tab. 1745; R. Ll. Praeger, 
1. c. pl. 16, øverst. 
