VI 
Endnu mere af Interesse turde dog vel de fleste tinde i 2det 
Afsnit, som optager Hovedmassen af Bogen og omhandler Befolk- 
ningen og dens Levevilkaar. Man faar her Rede paa de forskjellige 
Racer, som menes at have indvandret til Landet. Fordelingen af 
Kortskaller og Langskaller illustreres ved et kart. Videre behandles 
her i særskilt Afsnit: Sygdomme og Dødelighed, Drukkenskab, 
Træk af vort Folks Historie, Bondekultur og Befolkningens For- 
deling over det vidstrakte Land. 
Særlig omhyggelig behandler Forf. vore Næringsveie: Aker- 
brug, Fædrift, Skogbrug, Bergverksdrift, Husflid og Haandværk, 
Fabrikdrift, Skibsfart og Handel, hvilket alt belyses med de nød- 
vendige statistiske Opgaver. 
Tilsidst følger et kapitel om Samfærdselsmidlerne og Aands- 
livet, hvilket sidste visselig behandles meget kortfattet, men det 
hører maaske ogsaa mere hjemme andensteds, samt tilslut nogle 
Oplysninger om Norges Militærgeografi. Bogen er rigt illustreret 
med Karter og Billeder, hvoraf særlig endel Plancher med Land- 
skabsbilleder er aldeles fortrinlige. 
Enhver vil læse den letskrevne Bog med Interesse og de 
allerfleste vil deraf lære noget, som de ikke ved før, om sit 
Fædreland. 
N. Wille. 
Andersson, Gunnar. Australien. Natur och kultur. Stu- 
dier och minne n. Med ett femtiotal planscher och tavlor 
samt talrika textfigurer. Stockholm 1915. Hugo Gebers forlag. 
VII -|- 274 Sider 8vo. Pris heftet Kr. 7, indbunden Kr. 10. 
Den bekj endte svenske Plantegeograf Professor Gunnar 
Andersson foretog 1914 — 15 en Reise i Australien, men det ud- 
givne Arbeide er ikke blot en Beskrivelse af selve denne Reise. 
Det er tvertom bygget paa indgaaende Studier af tidligere Lit- 
teratur, som saa er kontrolleret ved Forf. egne Iagttagelser og 
derved vinder i høi Grad. 
Australiens Natur er jo yderst eiendommelig baade hvad 
Plante- og Dyreliv angaar. Den oprindelige, lavtstaaende Befolk- 
ning er for den største Del fortrængt av Lykkesøgere fra de for- 
skjellige Lande, som har dannet et meget broget Samfund. Men 
omtrent ligedan er det gaaet med det oprindelige Plante- og 
Dyreliv ogsaa. Forfatteren siger et Sted meget betegnende: »Det 
maa nemlig vel erindres, at det ikke blot er den hvide Mands 
Intelligens, Kundskaber og Handlingskraft, som har skapt Nu- 
tidens Australien, men det er maaske i endnu høiere Grad: Faar 
Kvæg, Kaniner, Hester, Kameler, Hvede, Mais, Luzern, Havre, 
Æbler, Apelsiner, Druer, Tobak, Ananas, Sukkerrør og hele den 
